# Proves d'accés a facultats, escoles tècniques superiors i col·legis universitaris

Comunitat: | Comunitat Valenciana
Convocatòria: | Setembre de 2002
Modalitat: | LOGSE - Arts - Humanitats i Ciències Socials
Exercici: | 2n Exercici
Assignatura: | Història de l'Art
Obligatorietat: | Obligatòria en Arts i optativa en Humanitats i Ciències Socials
Durada: | 90 minuts
Barem: | L' alumne/a haurà d'elegir l'exercici A, o l'exercici B. Exercici A: Cada pregunta té una puntuació màxima de 2 punts. Exercici B: Puntuació màxima. Pregunta 1 (3 punts). Pregunta 2 (3 punts). Pregunta 3 (4 punts).

## Exercici A

### Preguntes

1. Analitzeu i comenteu la imatge 1.
2. En quina conjuntura històrica-artística es desenvolupa el cubisme i quines són les seues principals influeèncis que rep?
3. Indiqueu les principals característiques del cubisme.
4. Quina és la importància de Picasso en el desenvolupament del cubisme?
5. En quina mesura influeis el cubisme en la forma d'entendre l'art posterior?

### Imatges

Imatge 1. Picasso. Fàbrica d'Horta d'Ebre. 1909.

Imatge 2. Picasso. Retrat d'Ambroise Vollard. 1910.

Imatge 3. Juan Gris. La guitarra. 1914.

### Text

"La poètica del cubisme dimana de la capacitat per a evocar aspectes intel·lectualitzats de la naturalesa. Geometritza i sistematitza tant l'extensió com les coses. Tanmateix, no parteix encara de la captació fonamental i privilegiada d'aqueixa extensió.Guardem-nos d'interpretar el cubisme en el llenguatge abstracte de 1955. El mateix Braque va precisar una vegada que les natures mortes li permitien aprofundir en la sensació tàctil de la profunditat, posar l'objecte a l'abast de la mà. El cubisme reacciona contra la profunditat visual del Renaixement, però la seua poètica sorgeix, no d'un sentit vague i líric de l'univers, sinó d'una nova atenció cap els misteris de l'objecte. La destrucció de l'esquema figuratiu que situa l'objecte en les seues relacions amb un medi circumdant i amb determinats usos corrents, és completa; però la negació del valor de l'objecte no es deu al cubisme."

Francastel, Pierre. Historia de la pintura francesa. Madrid, 1970.

## Exercici B

### Preguntes

1. Analitzeu i comenteu la imatge 1.
2. Por què es considera l'art gòtic un art urbà? Expliqueu la relació entre la societat burguesa i l'art de la baixa edat mitjana.
3. Expliqueu el desenvolupament de l'estil gòtic en l'arquitectura de l'Europa occidental.

### Imatges

Imatge 1. Catedral de Chartres. Façana. 1260.

Imatge 2. Catedral d'Amiens. Interior. 1236.

### Text I

"La volumetria esterior de la catedral gòtica reflecteix la construcció en esquelet de l'interior -i inclús, de vegades, la seua pròpia estructura- a través dels arcbotants que van a l'encontre dels estreps i que s'han considerat com el "sistema de crosses de les voltes nervades". Això fa que, si bé l'interior gòtic resulta relativament unitari quant a espai, l'exterior demostra una certa complexitat, ja que en aquest es projecta bona part del sistema de sustentació de l'edifici... La catedral, espill en què es va reflectir el món gòtic, simbolitzava en les seues pedres tant els anhels de l'home davant la vida immediata com aquells altres que els ultrapassaven a l'àmbit del sublim per satisfacer el seu afany de trascendència."

Sureda, Joan. Historia universal del arte, Tomo IV. Barcelona, 1985

### Text II

"La creixent prosperitat de les burgesies, la major facilitat amb què arribaven les almoines, la voluntat de començar ràpidament, van accelerar aleshores les construccions. Es va posar tanta passiò en les obres com si es tractara d'un dels fronts decisius de combat per la veritat...Immenses obres en les quals es van fer les més importants inversions i que van representar les empreses artesanals més ambicioses de tota l'època medieval."

Duby, Georges. Tiempo de catedrales. Barcelona, 1983

Última modificació d'aquesta pàgina: 25 de febrer de 2004