# Proves d'accés a facultats, escoles tècniques superiors i col·legis universitaris

Comunitat: | Comunitat Valenciana
Convocatòria: | Setembre de 1995
Modalitat: | LOGSE - Totes
Exercici: | 1r Exercici A
Assignatura: | Història
Obligatorietat: | Obligatòria
Durada: | 90 minuts
Barem: | L'alumne podra triar entre l'exercici A (Anàlisi d'un text i contestació a preguntes sobre el mateix) o l'exercici B (Resposta a un repertori de qüestions).

## Exercici A

L'agitació cristal·litzà el maig (de 1917) en un moviment militar. Els oficials d'infanteria constituïren ''Juntes'' contra el favoritisme. Condemnades primer, després admeses, es presentaren com a exemple "a tots aquells que senten la necessitat d'estar ben governants". Sots-oficials i empleats de correus constituïren llurs "Juntes"

Aleshores es desencadenà un moviment polític. Regionalistes, reformistes, radicals i socialistes reclamaren la convocatòria de Corts, en les quals el govern no tenia la majoria assegurada. Una reunió il·legal de vuitanta diputats de l'oposició se celebrà a Barcelona i demanà una constituent, que fou disolta. "Simple qüestió de la guàrdia civil", va dir el govern. ¡Fórmula massa utilitzada! Mesurava erròniament la gravetat de la crisi.

Al final de juliol, un moviment social substituí l'agitació política. Vagues a València, Santiago, Bilbao. Es formaren Juntes fins i tot entre els guàrdies de seguretat. El 13 d'agost la vaga fou general. El 15... a Madrid les metralletes disparen i maten. A Catalunya i al nord miner tenen lloc veritables batalles. Però el govern domina la situació. Els dirigents socialistes ... són detinguts. Altres polítics van fugir... El règim encara durarà cinc anys".

Pierre Vilar: Historia d'Espanya. Edit Crítica, 1984.

Llegeix amb atenció el text i respon les qüestions següents:

1. En el text es reflecteixen una sèrie de problemes. Tracta de definir en què consisteixen cada un.
2. Podries explicar quins són els antecedents d'aquests problemes i per què s'agreugen al voltant de 1917?
3. El text diu que el règim durarà encara cinc anys. En quines condicions? Quina solució d'adopta al final d'aquest període?

## Exercici B

El triomf revolucionari de 1868 va crear unes condicions excepcionalment favorables per a la manifestació no sols de les antigues, sinó també de les noves tensions sorgides en la societat espanyola per a aquesta època. El conflicte sobre el règim continua tenint, amb noves denominacions -conservadors i liberals-, els mateixos protagonistes, als quals emmarca, per la dreta, un carlisme que ha renunciat a restaurar l'Antic Règim per a afermar cada vegada més el seu caràcter de partit confessional, i per l'esquerra, un republicanisme amb un programa que no pretén altra cosa que reformes en el sistema polític. Al mateix temps es planteja una confrontació global de la societat i el sistema polític a càrrec dels moviments obrers.

Artola, M.: Partidos y programas políticos 1808-1936. Madrid, Aguilar, 1974, Tom 1.

Llegiu detingudament el text i responeu les preguntes següents:

1. En el text s'esmenta l'existència d'un conflicte, previ a la revolució de 1868, sobre el règim polític espanyol. Expliqueu-lo i analitzeu el seu paper com a determinant d'aquesta revolució.
2. En el període 1868-1874 entren en l'escena política els moviments obrers. Identifiqueu-ne els orígens i les dues grans tendències en relació amb la participació i la lluita política.
3. També en aquest període apareixen els moviments de caràcter regionalista. Pondereu-ne la importància durant el període revolucionari i valoreu-ne l'evolució i la significació posterior en la història espanyola.

Última modificació d'aquesta pàgina: 3 de juny de 2003