# Proves d'accés a facultats, escoles tècniques superiors i col·legis universitaris

Comunitat: | Comunitat Valenciana
Convocatòria: | Juny de 2002
Modalitat: | LOGSE - Arts - Humanitats i Ciències Socials
Exercici: | 2n Exercici
Assignatura: | Història de l'Art
Obligatorietat: | Obligatòria en l'Opció d'Arts y Opcional en l'Opció d'Humanitats y en altres
Durada: | 90 minuts.
Barem: | L'alumne/a haurà d'elegir l'exercici A o l'exercici B. Exercici A: Cada pregunta té una puntuaçió màxima de 2,5 punts. Exercici B: Puntuacions màximes. Pregunta 1 (3 punts). Pregunta 2 (4 punts). Pregunta 3 (3 punts)

## Exercici A

### Preguntes:

1. Descriviu els elements formals de les esglésies romàniques.
2. Analitzeu i comenteu la imatge 2.
3. La imatge de Crist en la creu és molt freqüent en la figuració medieval. Observeu les formes en què es representa i traieu-ne conclusions.
4. Assenyaleu els processos històrics en què s'emmarca l'art romànic.

### Imatges

Imatge 1. Església de Sant de Fromista. Segle XI. Palència.

Imatge 2. Pantocràtor de Sant Climent de Taüll. Segle XII. Lleida.

Imatge 3. Crist romànic. Sant Climent. Segle XII.

### Text

"El romàntic es distingix per l'esplèndida eclosió de l'art figuratiu. El centre gravitatori el constituïx l'edifici; en este es recull una densa i tenebrosa atmosfera. Però l'edifici no queda mut, sinó que parla de la religió i de l'altra vida.

En les façanes i en els capitells, l'escultura; en els murs, la pintura. Però és l'arquitectura qui dirigix. Per això que la pintura tinga un caràcter decoratiu [...] però, d'altra banda posseïx una gran satisfacció teològica: Crist i els sants hi són hieràtics, irradiant respecte i temor al pecat."

J.J Martín González, Historia del Arte, Madrid, 1974

## Exercici B

### Preguntes:

1. Analitzeu i comenteu la imatge 1.
2. Defeniu i analitzeu l'aportació romana al retrat escultòric.
3. Feu una síntesi de l'escultura romana, tant en estàtua com en relleu.

### Imatges

Imatge 1. August, de Prima Porta.

Imatge2. L'anomenat Togatus Barberini. Roma.

### Text I

"No hi ha, al meu entendre, un tret major de felicitat per a un individu que el que sempre vullga saber tot el món com va ser en realitat[...]Testimoniatges del fet que en un altre temps existia un ardent amor pels retrats són el famós Àtic, amic de Ciceró, que va publicar una obra sobre el tema, i M. Varrón, que va tindre la boníssima idea d'inserir en la seua fecunda obra uns set-cents retrats d'hòmens il·lustres, impedint així que desaparegueren les seues figures o que el pas del temps prevalguera sobre els homes; se li pot considerar inventor d'un regal que va fer també que foren coneguts per totes les terres, de manera que podia, com els déus, present pertot arreu".

Plini: Text de Historia del Arte, Edición de MªEsperanza Torrego, A. Machado Libros, Navalcarnero (Madrid), 2001, p. 76-77

### Text II

"En alguns dels més primitius caps d'este art republicà descobrim encara senyals d'haver estat modelats amb auxili de la màscara del difunt [...] Però altres retrats ja manifesten els màxims esforços per a donar vida i personalitat al personatge retratat [...] però no hi ha cap dubte que alguna cosa que estava en els retrats dels patrics es va conservar inalterable durant tota la llarga evolució de l'art romà. Ens referim a allò que tan freqüentment s'ha anomenat realisme, és a dir, un interés quasi sublim per allò personal i característic del personatge retratat..."

Jose Pijoán: El Arte Romano, Summa Artis vol.V, Espasa-Calpe, Madrid, 1965, p. 147-148

Última modificació d'aquesta pàgina: 25 de febrer de 2004