# Proves d'accés a facultats, escoles tècniques superiors i col·legis universitaris

Comunitat: | Comunitat Valenciana
Convocatòria: | Juny de 2003
Modalitat: | LOGSE - Arts - Humanitats i Ciències Socials
Exercici: | 2n Exercici
Assignatura: | Història de l'Art
Obligatorietat: | Obligatòria en Arts i optativa en Humanitats i Ciències Socials
Durada: | 90 minuts
Barem: | L'alumne/a haurà d'elegir l'exercici A, o l'exercici B. Exercici A: Cada pregunta té una puntuació màxima de 2,5 punts. Exercici B: Puntuació màxima. Pregunta 1 (3 punts). Pregunta 2 (4 punts).Pregunta 3 (3 punts).

## Exercici A

### Preguntes

1. Analitzeu i comenteu la imatge 1.
2. Analitzeu els ordres en l' art clàssic grec.
3. Expliqueu les semblances i diferències entre els temples grecs i romans.
4. Expliqueu la diferència entre la polis (ciutat-estat) del món grec i l'Imperi romà.

### Imatges

Imatge 1. Partenó, Acròpoli d'Atenes. Segle V a.C.

Imatge 2. Temple de la Maison Carrée, Nimes. Segle I a.C.

Imagte 3. El Panteó d'Adrià. Roma, segle II d. de C.

### Text

"...Què ha succeït durant els cinc segles i mig que separen el Partenó del Panteó?" Per a expressar-ho de manera gràfica, que l'arquitectura ha transformat els exteriors en interiors. La filosofia, la religió i la política s'han combinat per a canviar el món i la relació que l'home manté amb ell. El món ha deixat de ser una multitud de fenòmens fragmentaris, l'expressió política dels quals eren les ciutats-estat; s'ha convertit en un cosmos coherent, l'expressió política del qual és l'Imperi. La volta que cobreix aquets cosmos se simbolitza en la volta del Panteó, que té per a Roma la mateixa significació que el Partenó per a l'Hèlade, elevat sobre l'Acròpoli com el delicat adorn d'un mantell."

Mortimer Wheeler: El arte y la arquitectura de Roma, Edicions Destino, Barcelona, 1995, pàg. 13-14

## Exercici B

### Preguntes

1. Analitzeu i comenteu la imatge 1.
2. Expliqueu les principals tendències pictòriques de la pintura barroca.
3. L'església catòlica va protegir profusament l'art barroc: raoneu el seu interès per aqueix mecenatge.

### Imatge

Imatge 1. Rembrandt van Rijn, La ronda de nit. 1642.

Imatge 2. Caravaggio, La conversió de Sant Mateu. 1600.

### Text I

"És propi d'aquesta escola (la de Caravaggio) il·luminar amb una llum unitària i alta, sense reflexos, com la que hi hauria en una habitació amb una finestra i les parets pintades de negre, amb la qual cosa s'obtenen ombres i llums molt intenses que donen relleu a la pintura, però d'un mode no natural, que no ha sigut realitzat ni pensat per altres segles ni per pintors més antics."

Giulio Mancini, Consideraciones sobre la pintura. Cap al 1628.

### Text II

"Per tal que no s'ofenguen els drets de la història s'ha de tindre present que és lícit al pintor i a l'escultor embellir i il·lustrar de la millor manera possible les històries, però en cap cas està permès contradir la veritat d'aqueixes i desfigurar o no reconèixer la inveterada tradició de qualsevol fet. Precisament sobre això el decret de sagrat Concili de Trent va ordenar que s'evitaren en les pintures sagrades la falsedat i tots els errors a fi que les imatges devotes no presente res capaç d'escandalitzar les ànimes senzilles. Diu precisament aqueix decret: "de mode que no hi aparega res desordenat, retallat amb mescles o inversions, res profà i res indecent".

Federico Borromeo, Tratado de la pintura sagrada. 1625.

Última modificació d'aquesta pàgina: 26 de febrer de 2003