# Proves d'accés a facultats, escoles tècniques superiors i col·legis universitaris

Comunitat: | Comunitat Valenciana
Convocatòria: | Setembre de 1995
Modalitat: | LOGSE - Humanitats i Ciències Socials
Exercici: | 2n Exercici
Assignatura: | Geografia
Obligatorietat: | Opcional en l'Opció de Ciències Socials i opcional en altres.
Durada: | 90 minuts
Baremo: | 2,5 puts per cada pregunta

## Exercici 1

1. El Creixement de la població espanyola ha sigut des de 1768, encara el seu increment mitjà anual ofereix un comportament irregular. Expresseu gràficament l'evolució demogràfica espanyola en el periode 1768 - 1991 i indiqueu les raons que poden haver influint en les distintes inflexions corba (Cuadre 1)
2. L'anàlisi de l'evolució de la natalitat en Espanya (1859 - 1991) permet comprovar una certa tendència a la baixa en relació amb un "Procés de modernització demogràfica" (Figura 1 i Cuadre 2). Quina cosa podeu indicar al respecte? Quines inflexions podeu assenyalar en la corba?
3. En la mortalitat de 1859 fins 1991 també pareix observar-se una tendència a la baixa encara amb importatns inflexions a l'alça (Figura 2). Quina cosa reflecteix aquesta evolució de la mortalitat? Com podeu relacionar amb l'estructura demogràfica actual de la població espanyola (Cuadre 2 i Figura 3).
4. Elaboreu un informe sobre l'evolució i estructura actual de la població espanyola en el periode 1768 - 1991.

## Exercici 2

1. Descriviu la situació del PIB per càpita en les Comunitats Autònomes espanyoles dins del context de la Unió Europea (Figura 4 i Cuadre 3). Quina relació trobeu entre el mapa (Figura 5) i el text del document (Cuadre 4)?
2. Assenyaleu de quina forma queden vertebrades les CC.AA. espanyoles dins del territori comunitari (Figura 5). Comenteu la distribució espacial de les principals àrees socioeconòmiques comunitàries.
3. Com pot afectar la distribució dels fons FEDER (Fons Europeu de Desenvolupament Regional) comunitaris a les CC.AA. Espanyoles (Figura 6)? Assenyaleu per què s'ha produït aquesta distribució. Raoneu la respota.
4. Elaboreu un informe en el qual plantegeu les dificultats i les solucions que podrien prendre per aconseguir vertebrar les diferents CC.AA. espanyoles entre si i entre aquestes i la resta de les regions de la Unió Europea.

Quadre 1

Evolució de la població censal de fet en Espanya (1768 - 1991)
Any | Habitants | Increment medi anual % | Hab./Km | Índex 100=1857 | Increment habitants
1768 | 9.307.804 |  | 18 | 60 |
1787 | 10.409.879 | 0,62 | 21 | 67 | 1.100.075
1797 | 10.541.221 | 0,13 | 21 | 68 | 131.342
1857 | 15.464.340 | 0,78 | 31 | 100 | 4.923.119
1860 | 15.673.481 | 0,41 | 31 | 101 | 209.141
1877 | 16.622.175 | 0,37 | 32 | 107 | 948.694
1887 | 17.549.608 | 0,56 | 35 | 113 | 927.433
1897 | 18.108.610 | 0,32 | 36 | 117 | 559.002
1900 | 18.617.956 | 0,94 | 37 | 120 | 509.346
1919 | 19.995.191 | 0,74 | 39 | 129 | 1.377.235
1920 | 21.389.589 | 0,70 | 42 | 138 | 1.394.398
1930 | 23.677.497 | 1,07 | 47 | 153 | 2.287.908
1940 | 26.014.750 | 0,99 | 51 | 168 | 2.337.253
1950 | 28.118.057 | 0,81 | 55 | 182 | 2.103.307
1960 | 30.583.466 | 0,88 |  | 198 | 2.465.409
1970 | 33.956.376 | 1,10 | 67 | 220 | 3.372.910
1981 | 37.746.260 | 1,01 | 75 | 244 | 3.789.884
1986 | 38.891.313 | 0,61 | 77 | 251 | 1.145.053
1991 | 39.433.942 | 0,27 | 78 | 254 | 542.629

Quadre 2. Distribució de la població total en grans grups d'edat, en porcentajes (1860 - 1991)
Añys | Jovens (0 - 19 años) | Adultes jovens (20 - 39 años) | Adultes (40 - 64 años) | Vells (65 y más años)
1860* | 44,2 | 32,2 | 17,9 | 5,7
1900* | 43,6 | 29,6 | 19,5 | 7,3
1930* | 42,8 | 29,9 | 18,9 | 8,4
1960 | 35,3 | 30,4 | 26,1 | 8,2
1970 | 35,7 | 27,2 | 27,4 | 9,9
1981 | 34,3 | 27,0 | 27,4 | 11,3
1986 | 31,0 | 28,9 | 28,0 | 12,1
1991 | 27,9 | 29,9 | 27,9 | 14,3

Figura 1: Falta

Figura 2: Falta

Figura 3: Falta

Figura 4: Falta

Figura 5: Falta

Figura 6: Falta

FALTA CUADRO 3

Cuadre 4:

"... En conjunto la UE es una de los ámbitos de mayor tradición industrial del mundo, con un moderno sistema de comunicaiones y un impulso tecnológico creciente. La pertenencia a este entorno significa para Andalucía una garantía de estabilidad y de fututo, pero también una exigencia de esfuerzo y competitividad a fin de ir eliminando los diferenciales que mantiene respecto a las zonas más avanzadas de España y de Europa..."

Manuel Chaves Ganzález: "Gobernar en Andalucía" Anuario EL PAIS. 1995

Última modificació d'aquesta pàgina: 3 de juny de 2003