RESOLUCIÓ de 26 d'agost de 2015, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació, per la qual s'establix el Pla anual de formació permanent del professorat per al curs 2015-2016. [2015/7267]
La Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en l’article 102, disposa que la formació permanent constituïx un dret i una obligació de tot el professorat i una responsabilitat de les administracions educatives i dels propis centres.
El fi últim de la formació permanent del professorat és la millora de la qualitat educativa i la repercussió en el procés d’aprenentatge de l’alumnat. Ha d’estar orientada a la millora de l’ensenyança de forma integral i dels resultats escolars i socials de l’alumnat, centrant-se en aquelles competències professionals que tenen incidència directa en l’èxit escolar, la busca de l’èxit per a totes i tots, el desenrotllament de totes les potencialitats i l’equitat educativa.
L’Orde 64/2012, de 26 d’octubre, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es desenrotlla el Decret 231/1997, de 2 de setembre, pel qual es regula la creació, estructura i funcionament dels centres de formació, innovació i recursos educatius de la Comunitat Valenciana establix el desenrotllament dels plans anuals d’actuació dels centres de formació, innovació i recursos (CEFIRE), així com l’assessorament als centres educatius en el desenrotllament de les activitats formatives.
L’Orde 65/2012, de 26 d’octubre, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, que establix el model de formació permanent del professorat i disseny, reconeixement i registre de les activitats formatives, establix el Pla anual de formació permanent del professorat (PAF) com el document guia que definirà les línies estratègiques d’actuació així com els processos d’avaluació de l’impacte de la formació permanent del professorat.
Després de tres cursos d’aplicació del model de formació permanent, cal fer una anàlisi i revisió dels resultats obtinguts per a millorar l’impacte tant en el professorat com en la transformació d’una nova cultura pedagògica, més pròxima a l’alumnat i a la participació social.

El Pla anual de formació és un document viu que ha d’adaptar-se a les necessitats del sistema educatiu: tant dels propis centres educatius com de la xarxa de formació permanent del professorat. La consolidació del model de formació autònoma ha de donar pas a un increment en l’eficiència i difusió dels pràctiques de referència que els centres estan realitzant.
La participació igualitària dels docents és fonamental en la construcció del nou Pla anual de formació: s’ha de potenciar el diàleg igualitari a més d’institucionalitzar l’intercanvi d’experiències dins de l’aula i mantindre els models de formació en cascada, acostant la formació del professorat a tots els centres que la requerisquen i, al mateix temps, permetent experimentar el canvi de forma progressiva i conjunta. L’anàlisi de les necessitats formatives individuals i a nivell de claustre compartides a través de la figura de la coordinadora o del coordinador de formació permet que l’administració tinga coneixement de la realitat dels centres.
La formació permanent, per tant, s’ha d’articular entorn de la reflexió i el debat sobre quines pràctiques són les més adequades per a millorar el desenrotllament escolar i personal de l’alumnat, implicant a tota la comunitat educativa en el disseny de la formació. A més, les propostes d’actuació han d’estar basades en la innovació contrastada en diferents contextos, amb especial atenció a les propostes de la comunitat científica i la universitat, per a millorar la pròpia pràctica evitant improvisacions individuals o la dependència del coneixement específic de només un grup d’especialistes externs.
El Pla anual de formació ha de ser, per tant, una ferramenta per a donar resposta a les necessitats que els centres educatius detecten dins de la seua autonomia, amb l’objecte de millorar la pràctica educativa tant amb les pròpies propostes com amb les propostes realitzades des de la conselleria.
Les actuacions de formació d’aquest pla, a més, tenen com a objectiu ampliar la vinculació amb la innovació i investigació educativa, sent el punt de partida de xarxes de treball entre equips docents i, si és el cas, amb les universitats o amb els diferents membres de la comunitat educativa, com a base d’una millora qualitativa de l’educació.

Convé, per tant, dictar instruccions que concreten el PAF en el marc temporal del curs 2015-2016, garantisquen l’elaboració dels plans anuals d’actuació dels CEFIRE i l’adequació dels programes anuals de formació dels centres educatius, amb l’objectiu d’avaluar i actualitzar el model de formació permanent per a millorar l’impacte i la transformació educativa a través de la formació permanent del professorat.

En virtut de les competències establides en el Decret 103/2015, de 7 de juliol, del Consell, pel qual establix l’estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat (DOCV 7566, 08.07.2015), resolc:

Apartat únic
Aprovar les instruccions incloses en l’annex I i el reconeixement de l’itinerari de competències en l’annex II, que establixen i guien el Pla anual de formació permanent del professorat i als que hauran d’ajustar-se les actuacions de formació permanent del professorat durant el curs acadèmic 2015-2016.

València, a 26 d’agost de 2015.– El secretari autonòmic d’Educació i Investigació: Miguel Soler Gracia.

ANNEX I
Instruccions

1. Definició del Pla anual de formació
El Pla anual de formació permanent del professorat (PAF) és l’instrument que establix les línies estratègiques i la planificació de la formació permanent del professorat amb caràcter anual i, en concret, per al curs 2015-2016. El document afavorix una oferta àmplia i diversificada d’activitats que garantix la possibilitat de millorar les competències professionals del professorat i l’actualització sobre les temàtiques rellevants per a la millora de l’èxit escolar i personal.
La principal comesa del document és concretar les línies estratègiques generals d’actuació, les àrees prioritàries de desenrotllament de la formació permanent, establir els nous itineraris formatius així com donar instruccions que definixen les guies per al disseny, desenrotllament i avaluació de les accions formatives impulsades des de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport a través del Servici de Formació del Professorat així com les arreplegades en els plans anuals d’actuació dels CEFIRE i en els programes anuals de formació dels centres educatius.
En el desenrotllament del Pla anual de formació permanent del professorat i de totes aquelles actuacions derivades del mateix, treballaran activament tant el Servici de Formació del Professorat com la xarxa d’assessories de formació de CEFIRE, en col·laboració directa amb les coordinadores i els coordinadors de formació dels centres sostinguts amb fons públics. Les accions desenrotllades estaran sostingudes amb els pressupostos establits a aquest efecte en la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació.

2. Necessitats en matèria de formació permanent del professorat

La detecció de les necessitats del sistema educatiu i de les demandes reals, tant del professorat com dels centres, constituïx un element primordial en el disseny dels plans de formació permanent.

Durant els cursos 2012-2013, 2013-2014 i 2014-2015, les coordinadores i els coordinadors de formació han reflectit les necessitats formatives específiques dels centres, tant del claustre com dels equips docents de nivell o departament i de cada docent del centre. A més, a través d’enquestes dirigides al professorat participant en la formació individual i en els itineraris s’han detectat aquelles modalitats de formació permanent que maximitzen els resultats tant entre el professorat com en l’aula.
L’anàlisi de de les necessitats individuals i col·lectives dels centres docents ha permés desenrotllar aquelles línies d’actuació que asseguren un impacte directe en l’aula. La resposta formativa a les necessitats detectades s’ha de realitzar tant dins com fora del centre educatiu, a través d’activitats que afavorisquen la creació i manteniment de xarxes de coneixement entre iguals i la participació majoritària del claustre i de la comunitat educativa.

3. Objectius del Pla anual de formació permanent del professorat

Els objectius del PAF per al curs 2015-2016 es basen en la consolidació de les línies estratègiques de política educativa, l’adaptació normativa i el desenrotllament de les necessitats detectades en matèria de formació permanent del professorat:
1. Concretar les funcions i les actuacions del Servici de Formació del Professorat, els CEFIRE i els centres educatius en matèria de formació permanent del professorat.
2. Desenrotllar l’autonomia dels centres educatius i el treball intercentres en l’àrea de formació permanent del claustre.
3. Afavorir els projectes de formació en centre com a eix vertebrador de la formació permanent del claustre.
4. Afavorir la innovació i la investigació dins de l’aula, basant-se en protocols ètics i amb l’aval científic.
5. Establir els procediments per a realitzar des dels CEFIRE l’assessorament, coordinació i avaluació dels programes anuals de formació dels centres.
6. Crear programes de formació específica que faciliten l’adaptació normativa.
7. Potenciar i diversificar l’oferta formativa en les modalitats a distància i semipresencial, conciliant la vida familiar i l’accés a la formació permanent.
8. Prioritzar accions formatives en consonància amb les línies estratègiques de formació permanent del professorat i les necessitats individuals.
9. Avaluar els efectes de la formació permanent del professorat com a element de millora de la pràctica docent i de l’èxit escolar, personal i social de l’alumnat, així com per a revisar i millorar el model de formació permanent.

4. Línies estratègiques d’actuació
4.1. Noves metodologies d’ensenyança-aprenentatge com a ferramenta per a aconseguir l’èxit escolar, personal i social
El professorat de la Comunitat Valenciana ha de desenrotllar i continuar perfeccionant les competències professionals que li permeten avançar cap a una ensenyança competencial, a fi de millorar l’èxit escolar, personal i social. L’alumnat aprén a partir de les interaccions amb altres persones i per mitjà del diàleg, transformant les relacions, el seu entorn i el seu propi coneixement. Davall aquesta concepció dels processos d’ensenyança i aprenentatge, l’alumnat per a aprendre necessita de situacions d’interacció que han de ser nombroses, diverses i igualitàries.

En el curs 2015-2016 s’oferirà al professorat formació en un ampli ventall d’estratègies educatives per a potenciar la integració metodològica com a construcció conscient i reflexiva de la pràctica educativa i de les seues condicions institucionals. Els docents han de poder millorar la seua pràctica a través del disseny de situacions d’aprenentatge adequades a la seua disciplina i etapa educativa. Entre altres propostes, es desenrotllarà formació específica sobre aprenentatge cooperatiu, aprenentatge per projectes, tertúlies dialògiques, grups de discussió, pràctica guiada, estudis de cas, aprenentatge basat en la resolució de problemes, aules invertides (flipped classroom), simulació o joc de rols, aprenentatge entre iguals, estímul de la creativitat i models personals per a l’augment de l’autoestima.
Amb tot, es pretén potenciar les tasques d’ensenyança i aprenentatge que desenrotllen projectes pròxims i reals amb valor cultural, artístic, social i humà, i pràctiques socials que garantisquen la interacció i comunicació amb l’entorn i la comunitat. L’alumnat ha de ser protagonista en la construcció dialògica i col·laborativa del coneixement, desenrotllant diferents formes de pensament.
4.2. La formació plurilingüe
La formació plurilingüe té com a objectiu potenciar la formació lingüística i la capacitació metodològica a fi de consolidar el dret real de tot l’alumnat al coneixement amb el mateix grau de competència de les dos llengües cooficials i a l’adquisició de, com mínim, una llengua estrangera.
La formació plurilingüe regulada pel Pla anual de formació permanent agrupa la formació lingüística i metodològica per al professorat. Aquesta formació es dirigirà tant al professorat de forma individual com als claustres que desitgen integrar la vehiculació en llengües cooficials i estrangeres dins del seu projecte lingüístic de centre, a través dels cursos d’actualització lingüística del centre.
Respecte a la formació metodològica, la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport diversificarà l’oferta de cursos sobre tractament integrat de llengua i continguts (TILC), a més de sobre recursos didàctics que faciliten la gestió de l’aula a aquells docents que durant el curs escolar 2015-2016 vehiculen una àrea, assignatura o mòdul en llengua estrangera. La formació incidirà especialment en aquelles matèries vehiculades en llengua estrangera d’oferta més freqüent. En el cas de les llengües cooficials, s’oferirà formació sobre la metodologia d’immersió lingüística.
A més, es desenrotllarà formació específica per al professorat especialista en llengües, tant cooficials com estrangeres, comprenent les tècniques d’animació lectora, la lectoescriptura, les adaptacions curriculars o el portfolio europeu de les llengües, entre altres.
4.3. La incorporació i augment de la presència de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) en els processos d’ensenyança/aprenentatge
El desenrotllament d’aquesta competència professional és un dels factors més importants per a garantir l’actualització científic-didàctica dels docents i avançar en la mateixa direcció que el desenrotllament de la resta de la societat. El professorat ha de conèixer i integrar les ferramentes TIC existents en la seua labor educativa, desplegant-se en el currículum i incidint en la seua aplicació en l’aula. D’aquesta manera es millorarà la competència digital de l’alumnat, disminuint la bretxa digital existent i introduint l’ús responsable de les TIC i el desenrotllament de la ciutadania digital.
L’oferta formativa en aquesta línia estratègica inclourà formació de base sobre les ferramentes demandades pel professorat: Moodle com a entorn virtual d’aprenentatge, Mestre a Casa com a pàgina web del centre, pissarra digital interactiva i ferramentes de creació de recursos digitals com eXe-Learning, entre altres.
En el curs 2015-2016, a més, es desenrotllarà l’oferta de formació sobre estratègies d’ús d’aquestes ferramentes dins de l’aula i l’impacte que tenen sobre el treball des de les diferents perspectives de l’ensenyança: l’aprenentatge de llengües, el treball col·laboratiu, la inclusió de l’alumnat per a disminuir la bretxa digital, el respecte i ús responsable de les tecnologies, la convivència i el desenrotllament de la ciutadania digital.
4.4. Escola inclusiva: convivència, atenció a la diversitat i tutoria

La Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport ha de fomentar el desenrotllament dels processos personalitzadores de l’educació i una atenció individualitzada de l’alumnat com a element de millora des de les primeres etapes educatives: models d’educació inclusiva, igualtat, equitat, actuacions enfront de la violència de gènere, atenció a la disfòria de gènere i respostes a la diversitat de els alumnes i les alumnes, a l’educació intercultural i a l’educació en valors.
Des d’aquesta perspectiva, l’educació inclusiva ha d’orientar les actuacions en els projectes educatius de centre, per a integrar valors, continguts i habilitats que afavorisquen un clima escolar positiu i unes relacions interpersonals adequades a nivell d’aula, centre i comunitat.

La formació del professorat s’organitzarà tenint en compte l’equitat i l’excel·lència com a factors indissociables per a aconseguir una educació de qualitat; i l’atenció a la diversitat d’interessos, motivacions i capacitats de l’alumnat.
Dins d’aquest marc, es potenciarà l’estudi de models d’inclusió educativa que permeten transformar la cultura del centre per a un millor aprofitament de la diversitat en l’aula facilitant estratègies i pràctiques d’organització del centre i l’aula, i utilització dels recursos disponibles perquè tots aconseguixen l’èxit escolar, personal i social.

D’altra banda, es desenrotllaran espais formatius per a posar en comú el treball de centres en xarxa i interetapes, a través del disseny de plans de transició entre etapes educatives.
A més, s’afavorirà la sensibilització en pràctiques educatives d’atenció a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, centrades en potenciar les altes expectatives, l’augment i diversificació de les seues interaccions respecte al currículum i la detecció i eliminació de les barreres que es troben enfront de l’aprenentatge.
Els orientadors dels centres educatius així com el personal dels gabinets psicopedagògics tindran accés a seminaris compartits de formació on analitzar i investigar les actuacions prioritàries d’aquesta línia estratègica.
4.5. La dimensió europea de l’educació: ErasmusLa dimensió europea de l’educació respon a la conveniència d’enfortir en els jóvens el sentit de la identitat europea i fer comprendre el valor de la seua civilització, base sobre la qual es fonamenten els principis de la democràcia, la justícia social i el respecte dels drets humans.

Els centres educatius tenen l’oportunitat d’obrir les seues aules a Europa, iniciant i aprofundint en un procés d’internacionalització en què inscriure el seu Pla de Desenrotllament Europeu (PDE). La Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport promourà la participació de la comunitat escolar tant en els projectes col·laboratius eTwinning com en les accions impulsades des del programa Erasmus+.

En aquest sentit, es contemplen tres línies bàsiques d’actuació: la sensibilització a través de jornades de difusió de bones pràctiques i sessions breus destinades a donar a conèixer l’esperit fonamental de cada programa i les seues possibilitats des d’un enfocament pràctic; la iniciació, per mitjà d’accions formatives per a docents interessats a obrir la seua aula a Europa amb Erasmus+ i/o eTwinning; i l’aprofundiment, a través d’accions formatives per a docents que ja coneixen els programes europeus i desitgen un major grau de destresa en les seues plataformes i accions.
A més, en el desenrotllament d’aquest pla es fomentarà l’ús compartit dels recursos i materials, es potenciaran les jornades i intercanvis de bones pràctiques europees, la col·laboració amb la xarxa d’ambaixadors eTwinning i les accions formatives pràctiques, presencials i a distància, amb mòduls destinats a la interacció entre docents de diversos països a través de la plataforma.
4.6. Organització escolar i participació social
Els centres educatius, amb el lideratge pedagògic dels seus equips directius, han d’avançar cap a un model d’autonomia que permeta establir una cultura de centre orientada al canvi, a la millora educativa i a la inclusió de totes i tots. L’escola ha de fomentar el treball col·laboratiu dels equips docents i estar oberta a l’entorn social i cultural, potenciant el diàleg entre l’escola, la família i la societat en general.

El Pla anual de formació contempla processos de formació en què participen tant el professorat com les famílies i tota la comunitat educativa, com a base d’una millora qualitativa de l’educació i en les actuacions s’afavorirà la creació de xarxes de treball per a l’intercanvi d’experiències i la coordinació d’equips docents, buscant la posada en pràctica d’actuacions de referència en matèria de participació i organització social.
D’aquesta manera, s’impulsarà i aprofundirà el coneixement de propostes organitzatives que promoguen el respecte entre la diversitat de persones que conformen les comunitats educatives, la participació educativa de les famílies i la millora de l’èxit escolar, personal i social de l’alumnat.
Els equips directius comptaran, a més, amb seminaris de formació específics a través de què es podrà accedir de primera mà a l’actualització normativa i al desenrotllament de les competències professionals específiques del càrrec.
4.7. Desenrotllament i implantació del currículum
Entre la competències professionals del professorat es troba la planificació i el disseny del currículum en el nivell de concreció corresponent, i cobra especial rellevància dins del marc europeu de treball per competències clau i professionals.
Els equips docents han d’elaborar i compartir instruments de programació i avaluació adequats, de manera que s’assegure la seua efectiva integració amb la resta d’elements del currículum i la transició entre Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria.
L’actuació principal d’aquesta línia estratègica adquirix la forma d’itinerari, a través fonamentalment de projectes de formació en centres oferits pel Servici de Formació del Professorat, desenrotllat en l’annex II, sense deixar de recolzar les propostes addicionals de treball coherents amb el model europeu de competències clau.

5. Programes específics de formació
Durant el curs escolar 2015-2016 s’executaran, entre altres, els següents programes de formació específica que atenguen a:
1. Equips directius.
2. Inspecció educativa.
3. Coordinadors de formació dels centres educatius.
4. Coordinadors TIC dels centres educatius.
5. Formació en llengües.
6. Professorat en centres CAES.
7. Prevenció de riscos laborals.
8. Salut escolar.
9. Ús responsable de dispositius mòbils, tauletes tàctils i participació en xarxes socials.
10. Convivència.
11. Formació Professional.
12. Orientació i tutoria
13. Professorat de nova incorporació a la Formació de Persones Adultes

6. Gestió de la formació
La Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport a través de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació desenrotllarà les línies estratègiques d’actuació en matèria de formació del professorat basant-se en tres actuacions formatives:
6.1. Detectar les necessitats del centre educatiu i integrar les accions formatives en el projecte educatiu
El centre educatiu és el primer nucli de formació permanent del professorat i el Programa Anual de Formació del Professorat, arreplegat en la programació general anual, és una de les ferramentes del centre per a establir les activitats de formació permanent que es desenrotllaran durant el curs escolar. La Conselleria proporcionarà recursos específics a través de la convocatòria de gestió autònoma.
La direcció de cada centre designarà el coordinador de formació del centre que sistematitzarà el programa anual de formació durant el mes de setembre i octubre del present curs escolar, i recopilarà les necessitats del claustre, per mitjà de les ferramentes proporcionades pel Servici de Formació del Professorat.
La principal actuació, resultant de l’anàlisi i detecció de necessitats del centre, es concretarà com un projecte de formació en centre que involucrarà al claustre en la busca de solucions i el reforç de les carències detectades. Aquesta acció formativa, emmarcada en el programa anual de formació del centre, es regirà per les instruccions específiques arreplegues en la pàgina web del Servici de Formació del Professorat, a partir del mes de setembre de 2015.
6.2. Permetre una actualització individual del professorat, basant-se en el seu perfil docent i al desenrotllament de les competències professionals
L’actualització científic-didàctica, així com la millora de certes competències professionals de cada docent, també s’ha d’abordar des d’una perspectiva individual, que permet adaptar el ritme d’aprenentatge i desenrotllament a les característiques específiques del professorat.
El Servici de Formació del Professorat convocarà les accions formatives en l’àmbit de tota la Comunitat Valenciana, en coordinació amb els diferents òrgans de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport.
Els CEFIRE, basant-se en les línies estratègiques d’actuació i a la detecció de necessitats realitzada pels coordinadors de formació en cada centre educatiu, arreplegaran en els seus plans anuals d’actuació la concreció de les accions formatives oferides, potenciant la formació semipresencial o a distància i afavorint les actuacions intercentres.
La inscripció, confirmació i consulta de la participació en les activitats formatives es realitzarà a través de les pàgines web del Servici de Formació del Professorat i dels diferents CEFIRE.
6.3. Afavorir el treball col·laboratiu del professorat, per a la millora contínua de la pràctica educativa i el desenrotllament de continguts educatius i materials curriculars
La Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació convocarà les modalitats de formació de grups de treball i seminaris amb objectius clarament diferenciats:
1. Els grups de treball se centren en l’estudi i desenrotllament de materials de lliure distribució, d’aplicació directa en l’aula, tant en els processos d’ensenyança-aprenentatge com en la seua avaluació.
2. Els seminaris analitzen i estudien en profunditat aspectes concrets de la pràctica docent, interactuant amb especialistes que aporten una visió externa.
Aquestes modalitats formatives es concretaran a partir de les necessitats específiques del claustre i, en la mesura que siga possible, d’aquelles necessitats comunes als diferents centres educatius. Es regiran per les instruccions específiques arreplegades en la pàgina web del Servici de Formació del Professorat, a partir del mes de setembre de 2015.

7. Actuacions preceptives
7.1. Centres educatius
En desplegament de l’Orde 65/2012, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, i de les corresponents instruccions d’inici de curs, els equips directius de tots els centres educatius públics que impartixen ensenyances reglades designaran durant el mes de setembre del curs escolar un coordinador de formació, d’entre els membres del claustre. Els centres privats sostinguts amb fons públics que desitgen participar en projectes de formació en centres també hauran de designar un coordinador de formació.
El coordinador de formació serà el responsable d’analitzar i concretar el programa anual de formació permanent del centre educatiu, en funció de les necessitats detectades en el claustre i en els diferents departaments o equips. El procés de sistematització es desenrotllarà durant els mesos de setembre i octubre de 2015.
Totes les actuacions incloses en el programa anual de formació del centre seran susceptibles de ser reconegudes com a formació permanent sempre que vagen dirigides directament a la millora de la qualitat educativa, l’increment de l’èxit escolar, personal i social de l’alumnat i/o la reducció de l’abandó prematur del sistema educatiu. El Servici de Formació del Professorat comunicarà als centres aquelles activitats que seran reconegudes com a formació permanent.

Al finalitzar el curs 2015-2016, en la memòria final es valorarà el grau de satisfacció de les necessitats formatives arreplegades inicialment en el Programa Anual de Formació. Aquesta anàlisi permetrà establir les bases per al desenrotllament del Programa Anual de Formació del següent curs escolar.
El coordinador de formació que no haja desenrotllat amb anterioritat la dita funció participarà activament en el programa de formació inicial dissenyat a aquest efecte. L’activitat s’exercirà al llarg dels mesos de setembre i octubre de 2015.
7.2. CEFIRE
Els CEFIRE, en aplicació de l’Orde 64/2012, Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, desenrotllaran el seu pla anual d’actuació durant els mesos de setembre i octubre de 2015. El pla anual d’actuació concretarà les línies estratègiques, els programes de formació específics i l’atenció als coordinadors de formació dels centres.

En el desenrotllament del programa de formació per als coordinadors de formació dels centres educatius, tots els CEFIRE establiran una actuació conjunta que permeta la creació de xarxes de formació i facilite el treball col·laboratiu entre els coordinadors. La formació inicial, semipresencial, començarà en tota la Comunitat Valenciana el mes de setembre i finalitzarà el mes d’octubre de 2015.
El Pla anual d’actuació arreplegarà, a més, l’assessorament específic als coordinadors de formació, establint la temporalització tant de les actuacions individuals com d’aquelles accions conjuntes.

L’oferta formativa específica dels CEFIRE es publicarà trimestralment, a través de les seues pàgines web, en tres períodes durant el curs 2015-2016: de setembre a desembre, de gener a abril i de maig a juliol, permetent al professorat planificar el seu temps de formació amb la suficient antelació i, a més, dotant als programes de flexibilitat per a incorporar aquelles necessitats específiques detectades durant el curs escolar.

8. Avaluació de la formació permanent
L’avaluació de les actuacions en matèria de formació permanent del professorat ha de cobrir una doble finalitat: d’una banda, ha de permetre la valoració dels plans i programes d’actuació, determinant en quina mesura s’han aconseguit els objectius previstos i incorporant els canvis necessaris; d’un altre, ha de valorar la incidència de la formació permanent en el procés d’ensenyança-aprenentatge, dirigit a la millora del sistema educatiu en el seu conjunt.
Les activitats individuals seran avaluades internament per tots els seus participants (assistents, professors, tutors i coordinadors) a través de les ferramentes posades a disposició pel Servici de Formació del Professorat per a valorar el grau de satisfacció, l’ajust a les necessitats formatives i la utilitat pràctica, així com la metodologia, la temporalització o la difusió de les activitats.
El Programa anual de formació dels centres educatius serà avaluat internament pel claustre, a través de la memòria final. Podrà ser avaluat externament pel Servici de Formació del Professorat.

ANNEX II
Itinerari de competències clau

1. Definició de l’itinerari
L’itinerari de competències realitzat durant els cursos 2013/2014 i 2014/2015 ha sigut concebut de manera que els claustres dels centres educatius disposen de les bases teòriques, el coneixement pràctic i el llenguatge comú necessari, en definitiva, les competències professionals necessàries per a desenrotllar les competències clau.
El pla de formació contempla, en paral·lel a la proposta de competències clau de l’alumnat, una aposta pels nous coneixements centrats en competències professionals dels docents.

2. Actuacions vinculades a l’itinerari
Les actuacions vinculades a l’itinerari queden integrades en les convocatòries generals del Servici de Formació del Professorat, segons corresponga la modalitat formativa. L’itinerari de competències clau es compon de les activitats següents:
1. CB_1_1: Projecte de formació en centres de nivell inicial
2. CB_1_2: Curs en línia de nivell inicial
3. CB_2_1: Projecte de formació en centres de nivell avançat
4. CB_2_2: Seminari de nivell avançat
5. CB_2_3: Grup de treball de desenrotllament d’Unitat Didàctica Integrada
6. CB_2_4: Grup de treball de desenrotllament d’instruments d’avaluació
El conjunt d’activitats que conformen l’itinerari es dividix en dos fases seqüencials:
1. Primera fase. S’ha de realitzar una d’entre les dos actuacions CB_1_1 i CB_1_2.
2. Segona fase. S’ha d’haver finalitzat la primera fase. S’ha de realitzar una actuació de CB_2_1 i CB_2_2 i una actuació entre CB_2_3 i CB_2_4.

3. Reconeixement del projecte d’innovació
La superació de les dos fases de l’itinerari implica el reconeixement de la participació en el Projecte d’Innovació d’Integració Curricular.

Als docents que en els seus claustres han coordinat l’activitat CB_1_1 i l’activitat CB_2_1 li’ls certificarà 60 crèdits. A la resta de participants, independentment del tipus de participació en les activitats, li’ls certificarà 30 crèdits.