RESOLUCIÓ de 9 de juliol de 1998, de la Secretaria General i de les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal, sobre ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana que imparteixen ensenyaments del Batxillerat Unificat i Polivalent, del Curs d'Orientació Universitària i de la Formació Professional. [1998/X6133]
La disposició final primera de l'Ordre de 29 de juny de 1992, que regula en el seu annex II l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, autoritza les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, de Centres i Promoció Educativa i de Règim Econòmic i de Personal, en l'àmbit de les seues respectives competències, a aclarir, adequar i desplegar les instruccions que s'hi aproven.
Mentre es generalitza la implantació dels nous ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat i atés que en el curs 1998/99 subsisteixen els ensenyaments de la Llei de 1970 de BUP, COU i FP, procedeix dictar les instruccions oportunes per a la organització del curs acadèmic 98/99, l'activitat docent dels centres i la determinació de les disponibilitats i necessitats del professorat dels centres que les imparteixen. 
Per tot això i mentre continuen en vigor estos ensenyaments, la Secretaria General i les direccions generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal, en els respectius àmbits de competències i en virtut de les competències establides en el Decret 32/1997, de 26 de febrer, del Govern Valencià (DOGV de 1 de març), resolen:
I. Qüestions generals
1. Confecció de l'horari general del centre
a). Per tal de complir el que estipula l'apartat 1.1 de l'epígraf I de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, els períodes lectius diaris seran distribuïts de manera que es preveja el temps necessari per al canvi de classe del professorat, per tal de garantir la duració efectiva de 50 minuts, com a mínim, de cadascun.
b). Els centres que, per necessitats d'escolarització, estiguen obligats a funcionar en doble torn establiran un màxim de set períodes lectius diaris, de dilluns a divendres, en sessió de matí per a un torn i de vesprada per a l'altre. En aquests centres els períodes lectius tindran una duració de quaranta-cinc minuts efectius, com a mínim.
c). En els altres centres, llevat del Curs d'Orientació Universitària, només s'autoritzaran horaris extraordinaris que comporten una jornada intensiva de matí o de vesprada quan hi concórreguen les circumstàncies excepcionals previstes en l'apartat 1.1 de l'epígraf I, de l'annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992.
d). Per tal de realitzar les reunions de coordinació establertes per als departaments didàctics, departaments d'orientació, Claustres i comissions de coordinació pedagògica o de normalització lingüística, els caps d'estudis preveuran en la confecció d'horaris una vesprada lliure de classes o, si es tracta de centres d'horari a doble torn, un període de temps suficient lliure de classes. En cap cas no es podran suspendre les classes per a realitzar aquestes o altres activitats del professorat.
e). Durant totes les hores en què el centre estiga en funcionament ha de garantir-se la presència d'almenys un membre de l'equip directiu.
2. Criteris per a la constitució de grups
Els grups d'alumnes es confeccionaran tenint en compte els criteris següents:
a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre, i s'exclourà en la seua composició tot criteri discriminatori.
b) Els alumnes repetidors i que tinguen assignatures pendents de cursos anteriors o els alumnes que tinguen necessitats educatives especials hauran d'estar repartits de forma homogènia entre tots els grups d'un mateix curs, d'acord amb l'Ordre de 15 de juliol de 1994 (DOGV 14 de setembre).
Nombre d'alumnes per grup
1. Diürn: 38 alumnes per grup, llevat d'aquells casos en què per manifesta insuficiència de les infraestructures no siga possible, tant per a matèries comunes com optatives, llevat del que es preveu per a les EATP i el Segon Idioma Estranger. En l'assignatura de Pràctiques de Formació Professional de totes les branques i de les especialitats d'Informàtica de Gestió i Informàtica d'Empreses de la branca Administrativa i Comercial, 25 alumnes per grup. Per a la resta d'especialitats de la branca Administrativa i Comercial els grups seran de 38 alumnes.
2. Nocturn: 50 alumnes per grup, tant per a matèries comunes com optatives, llevat que, pels informes emesos per la Inspecció Educativa sobre assistència real de l'alumnat a l'aula durant el curs anterior, esta supere els 40 alumnes, en aquest cas s'aplicarà el mòdul indicat en l'apartat anterior per als grups o matèries que siga procedent.
3. EATP: 
- Informàtica, Mitjans Audiovisuals, Teatre i Expressió Corporal: 20 alumnes per grup.
- Ciències Aplicades: tècniques de laboratori: 20 alumnes per grup.
- Altres: 38 alumnes per grup.
Nombre mínim per a constituir grup en segon curs: 20 alumnes, llevat dels casos següents:
- Disseny i qualsevol EATP de Francés, quan no comporte increment de professorat. En el cas de Francés, es requerirà a més que, prèviament, hagen sigut assumides totes les hores de Segon Idioma dels alumnes inscrits.
- Llar i Electricitat, quan siguen impartides per professors especials d'ITEM o dels identificatius de cos en els NRP A31 i A34 amb destinació definitiva en el centre.
En tercer no hi haurà mínim per a la constitució de grup, a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que s'hagueren matriculat en la mateixa EATP en el curs anterior. 
4. Desdoblament de grups:
- Assignatures del Departaments de Física i Química i Ciències Naturals: 1 hora setmanal per assignatura, curs i grup per a pràctiques de laboratori.
- Idiomes estrangers: 1 hora setmanal per idioma, curs i grup per al desenvolupament de la competència comunicativa oral.
Perquè puguen programar-se aquests desdoblaments caldrà un mínim de 25 alumnes per grup i el mòdul horari de l'assignatura no serà inferior a 4 hores setmanals. Els desdoblaments seran autoritzats pel director Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa, en el moment de la determinació de les necessitats del professorat i sempre que es presente una programació didàctica específica realitzada pel departament corresponent.
5. Segon Idioma Estranger:
Els centres organitzaran l'oferta del Segon Idioma Estranger segons els criteris següents:
a) 1r FP2: 25 alumnes per grup (mínim per a constituir grup: 15 alumnes).
b) En els cursos següents no hi haurà mínim per a la constitució de grup a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que hagen iniciat els seus estudis en 1r de BUP o 1r FP2.
c) El Segon Idioma Estranger, atés el seu caràcter d'assignatura opcional en BUP i FP2 i voluntari en COU, s'impartirà en horari que no genere buits als alumnes que no cursen aquests ensenyaments. Excepcionalment, i en la mesura de les possibilitats organitzatives del centre, quan la matrícula d'un curs tinga o supere els 25 alumnes, es procurarà agrupar-los en el mateix grup/classe per tal d'integrar estos ensenyaments en l'horari general del grup.
Hores lectives de l'alumnat
1. L'horari de l'alumnat comprendrà els tipus d'hores lectives següents:
a) Hores pròpies del currículum, incloses les d'EATP i les del Segon Idioma Estranger.
b) Hores de tutoria: 1 hora setmanal per grup.
c) Hores de repàs per a alumnes que tinguen assignatures pendents de cursos anteriors: 1 hora setmanal per curs i assignatura. En els centres de doble torn, en què per imposició de l'horari siga incompatible l'assistència al repàs en una assignatura dels alumnes del torn del matí i del torn de la vesprada, es podrà autoritzar una segona hora.
Les hores de repàs seran autoritzades pel director Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa. La sol·licitud, acompanyada d'una programació didàctica específica realitzada pel departament corresponent, serà presentada per la direcció del centre a la Inspecció Educativa en el moment de la determinació de les necessitats del professorat. El director Territorial podrà autoritzar més d'una hora setmanal per curs i assignatura, sempre que el nombre d'alumnes assistents així ho aconselle.
d) Hores per a seminaris, tallers i cursos monogràfics: 2 hores setmanals per curs i departament.
e) Hores de dedicació a alumnes que tinguen necessitats educatives especials, previstos a l'article 36 de la LOGSE, escolaritzats en centres que estigueren acollits al Pla Experimental d'Integració: 1 hora setmanal per curs.
2. El nombre d'hores lectives dels apartats b), i d) compreses en l'horari d'un alumne no sobrepassarà en cap cas les 2 hores setmanals.
3. Pla anual de normalització lingüística
L'Ordre de 29 de juny de 1992 estableix en el seu annex II, epígraf I, apartat 1.2.7. que els centres elaboraran, en el marc de la programació general, el Pla Anual de Normalització Lingüística, per tal de programar activitats que afavorisquen la presència del valencià com a llengua vehicular, de relació i d'ús en tots els àmbits: pedagògics, de gestió, de convivència i de projecció a l'entorn.
Una de les finalitats del Pla Anual de Normalització Lingüística està determinada per la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià que estableix que, en acabar els diferents cicles educatius, els alumnes dominaran en igualtat les dues llengües oficials. És evident que, per a aconseguir aquest objectiu, l'aprenentatge del valencià en l'aula, únicament com a assignatura, no és suficient, ja que les llengües s'aprenen en contextos comunicatius i per a la comunicació. L'aprenentatge d'una llengua es produeix lligat a l'ús i a través d'intercanvis lingüístics significatius. Aquest enfocament comunicatiu de l'aprenentatge lingüístic ens obliga a considerar el procés d'ensenyament i aprenentatge del valencià en un àmbit que vaja més enllà del recinte tancat de l'aula. Per això, i perquè l'institut ha de convertir-se en un espai d'integració i de recuperació lingüística, cal que els centres elaboren els plans anuals de normalització segons les seues situacions i contextos determinats.
Per a l'elaboració i el seguiment de l'esmentat pla, els centres disposaran de les orientacions i el suport de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, a través dels assessors del Servei d'Ensenyaments en Valencià.
3.1. Contingut
El Pla Anual de Normalització Lingüística s'ajustarà, s'ajustarà al contingut següent:
a) Objectius.
b) Actuacions en cadascun dels àmbits d'intervenció:
- en l'administració,
- en la gestió pedagògica,
- en la transmissió docent,
- en la interrelació amb l'entorn educatiu.
c) Òrgans del centre implicats en el projecte i els seus àmbits de competència.
d) Necessitats:
- en activitats de formació i actualització lingüística del personal docent, d'administració i serveis i laboral,
- en recursos econòmics, materials i humans que el centre puga aportar.
e) Calendari d'aplicació:
- priorització d'objectius,
- seqüenciació del procés.
f) Criteris d'avaluació del Pla.
3.2. Comissió de Normalització Lingüística
a) Constitució
- En tots els centres on no estiga constituïda la Comissió de Coordinació Pedagògica, es constituirà la Comissió de Normalització Lingüística, que serà l'òrgan encarregat de l'elaboració i posterior seguiment, avaluació i modificació del Pla Anual de Normalització Lingüística i, si s'escau, del Projecte de Normalització Lingüística del centre. Esta Comissió és l'agent coordinador i dinamitzador per excel·lència de la normalització lingüística del centre.
- Esta Comissió estarà formada per: 
- El cap d'estudis (el vicedirector en les seccions d'IES), que farà les funcions de president.
- Quatre professors, dels quals un serà de Valencià.
- Actuarà com a secretari de la Comissió el professor més jove.
- Podran incorporar-se a la Comissió un pare o mare i un alumne. El director realitzarà esta proposta en la primera reunió del Consell Escolar per tal que, en un termini màxim de 20 dies, els representants d'estos sectors comuniquen, si s'escau, els noms dels qui formaran part de l'esmentada comissió. 
- Les hores dedicades a les reunions de la comissió seran computades en els horaris individuals dels professors com a hores complementàries de còmput mensual.
b) Funcions de la Comissió
La Comissió de Normalització Lingüística realitzarà les funcions següents: 
- Elaborar el Pla Anual de Normalització Lingüística del centre.
- Coordinar la recollida i la sistematització de les dades sociolingüístiques necessàries per a la seua elaboració. 
- Coordinar i promoure les actuacions encaminades a sensibilitzar la comunitat educativa cap a l'augment de l'ús vehicular i social del valencià. 
- Coordinar l'aplicació dels Programes d'Educació Bilingüe.
- Establir els mitjans per a la correcció dels textos que s'editen en els diferents àmbits d'intervenció, i per a la informació bibliogràfica. 
- Dissenyar estratègies per a la realització, en el mateix centre, d'activitats de formació i actualització lingüístiques, segons les necessitats detectades, i informar de l'oferta existent d'aquest tipus d'activitats fora del centre.
- Fer el seguiment de l'aplicació del Pla i avaluar-ne els resultats. 
- Proposar-ne les modificacions necessàries segons els resultats obtinguts.
- Establir el calendari de reunions de la Comissió.
- A través del seu president, informar el Claustre i presentar la proposta del Pla Anual al Consell Escolar, en el marc de la Programació General Anual, perquè siga aprovat pel Consell Escolar que, en tot cas, en respectarà els aspectes docents.
4. Reglament de règim interior
4.1. Elaboració
- Correspon als Consells Escolars l'elaboració i l'aprovació de les normes de convivència del centre segons allò establert en el títol II, capítol I, article 11.1.d. de la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la participació, avaluació i govern dels centres docents (BOE del dia 21 i l'article 63 del Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional dels Instituts d'Educació Secundària (DOGV de 8 de setembre).
- El Reglament de Règim Interior no es preveu com un codi de sancions sinó com la concreció dels principis i objectius del centre docent, i ofereix un servei escolar per a la formació d'un model de persona lliure que ha assimilat la seua pròpia escala de valors i la projecta a través de l'exercici de la solidaritat i el respecte als altres, a les instal·lacions del centre en particular i als béns col·lectius, socials, culturals i mediambientals en general.
- Aquest reglament haurà d'especificar les faltes de disciplina de l'alumnat i les mesures correctores corresponents, que s'hauran d'ajustar a allò establert en l'article 11.1.e de l'esmentada Llei Orgànica i al Decret 246/1991, de 23 de desembre, sobre drets i deures de l'alumnat (DOGV de 3 de gener de 1992).
- Segons la disposició transitòria primera de l'esmentat Decret 246/1991, de 23 de desembre, el Reglament de Règim Interior, elaborat amb anterioritat a la data de la seua publicació, s'haurà d'adaptar al que disposa l'esmentat Decret i els centres que no tingueren elaborat aquest reglament hauran de dotar-se'n.
4.2. Tramesa a la Direcció Territorial
- Quan ja haja estat elaborat i aprovat, pel Consell Escolar, el Reglament de Règim Interior serà inclòs en la Programació General Anual del centre i tramés a la Direcció Territorial corresponent en els terminis establerts per a l'esmentada programació.
- Les Direccions Territorials, a través del Servei d'Inspecció Educativa, podran revisar els Reglaments de Règim Interior elaborats pels centres per a garantir la seua adequació als principis constitucionals i als drets i deures dels membres de la comunitat educativa.
II. Qüestions relatives a l'alumnat
1. Comunes a BUP, COU i FP
A. Matrícula d'alumnes procedents d'estudis regulats per la LOGSE
La incorporació a BUP o COU d'alumnes procedents de l'Educació Secundària Obligatòria o del nou Batxillerat regulat per la LOGSE es realitzarà segons les normes i el procediment establert en la Resolució de 26 de maig de 1997 (DOGV de 25 de juny), de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Centres Docents, per la qual es regula el procediment per a la sol·licitud i la concessió d'autorització per a l'accés als ensenyaments regulats per la Llei 14/1970, de 4 d'agost, General d'Educació, de l'alumnat procedent dels ensenyaments derivats de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu i es determinen les convalidacions d'estudis entre ambdós sistemes educatius.
B. Adaptacions curriculars i exempcions
Principis generals
a) Segons l'article 17.1 i 2, del capítol III, del Reial Decret 334/85, de 6 de març, d'Ordenació de l'Educació Especial (BOE del dia 16) i l'article 9 del Decret 39/1998, de 31 de març (DOGV del dia 17 d'abril), d'ordenació de l'Educació Especial, l'alumnat amb necessitats educatives especials tindrà dret a les adaptacions curriculars que possibiliten o faciliten el seu procés educatiu.
b) El departament de la matèria, a proposta del professor i amb l'assessorament del Departament d'Orientació, si s'escau, farà les adaptacions curriculars necessàries que podran afectar a la metodologia didàctica, a la priorització i a la temporalització en la consecució dels objectius. 
c) L'avaluació del progrés dels alumnes estarà basada en els objectius proposats per a ells i, per a la seua qualificació, es tindran en compte no sols els continguts, sinó el procés seguit pels alumnes, l'interés i l'esforç manifestats.
d) No es concediran exempcions sempre que siga possible l'adaptació curricular. No obstant això, podran ser declarats exempts de qualificació en determinades matèries del currículum els alumnes que tinguen problemes greus d'audició, visió o motricitat per als quals no siga possible realitzar adaptació curricular sense afectar el nivell bàsic dels continguts exigits.
e) Als efectes previstos en d), els pares o representants legals presentaran la sol·licitud d'exempció a la direcció del centre abans del 30 de novembre. La direcció del centre trametrà l'expedient a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent en el termini de 20 dies hàbils i inclourà necessàriament, junt a la sol·licitud presentada pels pares o representants legals, un informe psicopedagògic. Al seu torn, la Direcció Territorial de Cultura i Educació completarà l'expedient adjuntant un informe emés pel Servei d'Inspecció Educativa i el trametrà, en el termini de 20 dies hàbils, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística per a la seua resolució.
C. Exempció d'educació física
En Formació Professional, l'Educació Física es regula en l'Ordre de 13 de juliol de 1974 per la qual s'estableixen els qüestionaris i les orientacions pedagògiques del pla d'estudis de la Formació Professional de Primer Grau (BOMEC 29 d'agost).
Es complementa amb l'Ordre de 24 de setembre de 1975, per la qual es disposen el pla d'estudis i les orientacions metodològiques, i els qüestionaris del curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP (BOMEC octubre 1975), i l'Ordre de 13 de setembre de 1975, sobre orientacions metodològiques i qüestionaris de Segon Grau de FP (BOMEC octubre 1975).
Segons el que estableix l'Ordre de 7 de juliol de 1994 (BOE del 14 de juliol), els alumnes que tenen el títol de Batxiller i hagen superat el Curs d'Orientació Universitària, en matricular-se en Formació Professional de segon grau, tindran revalidada la matèria d'Educació Física de tots els cursos.
L'assignatura d'Educació Física, com la resta de les matèries del pla d'estudis vigent, ha de preveure en la seua programació l'atenció singular per als alumnes que per circumstàncies determinades, avalades per la documentació pertinent, no puguen seguir tot el procés d'ensenyament i aprenentatge.
La dita incapacitat, ja siga temporal o definitiva, podrà estar relacionada amb aspectes motrius determinats, fet que pot incapacitar-lo per a uns exercicis concrets i específics i no per a uns altres que contribuïsquen a aconseguir alguns objectius de la programació establerta pel seminari respectiu.
Segons l'Ordre de 18 de setembre de 1987 (BOE de 23 de setembre), per la qual s'aproven els programes i les orientacions didàctiques de l'Educació Física i Esportiva en el BUP, l'adaptació curricular té vies clares d'actuació en tots els casos de sol·licitud d'exempció d'esta matèria.
A tal efecte, el seminari d'Educació Física a proposta del professor de la matèria i amb l'assessorament del Departament d'Orientació, si s'escau, establirà l'adaptació curricular que corresponga.
Quan l'adaptació curricular no siga possible, i els alumnes siguen majors de 25 anys o complisquen esta edat en el període per al qual formalitzen la matrícula el director del centre, en el cas dels centres públics, o el director de l'institut al qual estiga adscrit el centre privat, podrà concedir-ne l'exempció. Ordre Ministerial de 10 de juliol de 1995 (BOE de 15 de juliol de 1995).
D. Exempció de valencià
- Per a l'exempció de la matèria de Valencià, s'actuarà segons l'Ordre d'1 de setembre de 1984, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 25 de setembre), que desenvolupa el Decret 79/1984, de 30 de juliol, sobre l'aplicació de la Llei 4/1983 d'Ús i Ensenyament del Valencià i en l'Ordre de 14 de desembre 1993 de la Conselleria d'Educació i Ciència que la modifica (DOGV de 10 de gener de 1994).
- Els alumnes amb necessitats educatives especials s'atindran al que estableix l'apartat B d'aquest capítol 2.
D.1. Criteris d'actuació
a) Centres situats en la zona de predomini lingüísticCastellà 
- Els alumnes residents en les poblacions que figuren en el títol cinqué de la Llei 4/1983, de predomini lingüísticCastellà, i que assistisquen a centres d'estos territoris, formularan la petició d'exempció de l'ensenyament del valencià segons la Resolució del director general d'Ordenació i Innovació Educativa de 24 de maig de 1993 (DOGV d'1 de juliol de 1993) i s'atindran a les instruccions de 5 de juliol de 1993 de l'esmentada Direcció General.
- Els alumnes residents fora de la Comunitat Valenciana que acudisquen a centres situats en esta zona i que no hagen estudiat anteriorment la matèria de valencià, justificaran la sol·licitud d'exempció per residir en una comunitat autònoma en què concorren les mateixes circumstàncies que en la zona de predomini lingüísticCastellà de la Comunitat Valenciana, i adjuntaran a la sol·licitud una fotocòpia compulsada del DNI i un certificat acadèmic de tots els estudis cursats amb anterioritat.
Els centres adequaran la redacció de l'apartat b) del model de sol·licitud inclòs en l'annex I de les instruccions de 5 de juliol de 1993 al que preveu el paràgraf anterior.
b) Centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià 
Els centres seguiran les instruccions de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa de 12 de juliol de 1993, elaborades a partir de la normativa esmentada anteriorment. 
D.2. Situacions previstes per la normativa:
- Residència temporal: s'entendrà com un període cronològic no superior a dos anys o dos cursos acadèmics. 
- Incorporació tardana al sistema educatiu valencià: en estos casos els alumnes quedaran exempts de l'avaluació el primer curs de la seua incorporació.
D.3. Orientacions per al professorat de valencià i els equips directius 
- Els alumnes que hagen sol·licitat l'exempció de la matèria per incorporació tardana o per residència temporal hauran d'assistir obligatòriament a les classes. Estes hauran de servir per a iniciar els alumnes en el coneixement de la matèria, de manera que l'any en què hagen de ser avaluats puguen integrar-se plenament a les classes de valencià. 
- El primer any de la seua incorporació, els professors prestaran especial atenció a estos alumnes, procuraran cobrir les mancances de la seua formació i els exigiran, en el procés d'avaluació, un nivell que tinga en compte la situació individual de cada alumne i l'esforç en la consecució dels objectius marcats en la programació didàctica per a estos casos concrets. 
- El professorat de valencià, els tutors i l'equip directiu dels centres recomanaran l'assistència a les classes d'actualització durant el curs en què se'ls concedisca exempció perquè puguen obtenir un nivell de competència suficient el primer curs en què hagen de ser avaluats.
D.4. Mesures de suport per a l'alumnat exempt 
- Els centres organitzaran classes d'actualització de valencià per als alumnes exempts, segons els criteris per a la constitució d'estos grups establerts en l'apartat IV, A, 3.
- Estes classes tindran una distribució de dos hores setmanals i s'impartiran fora de l'horari lectiu de l'alumnat per a qui tindrà caràcter voluntari. S'organitzaran, conjuntament, per als tres cursos de BUP i COU.
- Estes classes seran impartides pel professorat de valencià, a qui els seran computades com a lectives. 
D.5. Renúncia a l'exempció de valencià
Els alumnes que, per qualsevol motiu, vulguen renunciar a l'exempció de valencià després d'haver-la demanat, hauran de sol·licitar-ho a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística a través del centre. 
E. Inscripció en l'assignatura de valencià dels alumnes procedents d'altres comunitats autònomes que havien iniciat els seus estudis a la Comunitat Valenciana
Els alumnes que han cursat estudis en la Comunitat Valenciana i traslladen el seu expedient acadèmic a altres comunitats autònomes o a l'estranger i tornen a cursar estudis amb assignatures pendents, hauran de matricular-se d'esta assignatura sols en el curs complet en què es matriculen i, si s'escau, podran sol·licitar l'exempció d'acord amb la normativa vigent. 
F. Matrícula d'alumnes estrangers
F.1. Normes generals
Tota persona de nacionalitat estrangera que tinga títols, diplomes o estudis estrangers homologats o revalidats, o bé amb l'expedient de revalidació en tramitació, podrà matricular-se en les mateixes condicions que els alumnes espanyols, segons els requisits que estableix el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i revalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (BOE del 17 de febrer) i l'Ordre de 30 d'abril de 1996 (BOE de 8 de maig) per la qual s'adeqüen a la nova ordenació educativa determinats criteris en matèria d'homologació i revalidació de títols i estudis estrangers de nivells no universitaris i s'estableix el règim d'equivalències amb els corresponents espanyols.
Els criteris i les normes que tindran en compte els centres per a formalitzar estes matrícules són els següents:
1r Podran matricular-se els ciutadans de nacionalitat estrangera que tinguen els requisits acadèmics establerts per a cada curs i nivell del sistema educatiu espanyol.
2n Amb esta finalitat, hauran de tenir la credencial de revalidació d'estudis, facilitada per la Subdirecció General de Títols, Revalidacions i Homologacions, del Ministeri d'Educació i Ciència, o el volant acreditatiu de tenir l'expedient de revalidació d'estudis en tràmit. 
3r Si la inscripció es realitza mitjançant el volant a què fa referència l'apartat anterior, esta matrícula tindrà caràcter condicional i no serà efectiva fins que l'alumne presente la resolució del seu expedient de revalidació. Si no la presenta abans de la finalització, al setembre, del curs escolar, o si la resolució correspon a un curs o nivell inferior al que l'interessat va sol·licitar, quedaran sense efecte els resultats de les avaluacions realitzades i la inscripció produïda com a conseqüència de la utilització de l'esmentat volant. 
4t La direcció del centre adoptarà les mesures que considere més adequades per a informar estos alumnes i els seus pares o representants legals del següent:
a) La validesa, els efectes i les conseqüències acadèmiques de la inscripció que realitza amb caràcter condicional, segons l'apartat anterior, responsabilitat única de l'interessat.
b) L'organisme competent per a informar, rebre i trametre l'expedient de revalidació d'estudis és l'oficina provincial del Ministeri d'Educació i Ciència.
c) El termini màxim de tres mesos que el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, atorga al Ministeri d'Educació i Ciència per a resoldre els expedients de revalidació d'estudis comptarà a partir de la data en què l'expedient continga tota la documentació prescriptiva, i això és decisiu als efectes de possibles recursos contra la resolució emesa, ja que el volant justificatiu de tenir l'expedient de revalidació en tràmit als únics efectes d'inscripció condicional en centres educatius, es dóna a l'interessat encara que no aporte tota la documentació necessària.
5é Els centres docents a què s'incorporen alumnes estrangers o que hagen realitzat estudis a l'estranger prestaran especial atenció a l'aprenentatge delCastellà i del valencià. En aquest últim cas, caldrà informar-los adequadament de la normativa vigent al respecte.
G. Esportistes d'alt nivell
Quan el centre docent tinga matriculats alumnes qualificats oficialment com a esportistes d'alt nivell, els professors tutors respectius prestaran especial atenció a:
a) Recollir els documents acreditatius de les absències derivades de la seua activitat esportiva, per tal que les faltes tinguen la consideració de justificades.
b) Proposar als diferents departaments la possibilitat de promoure un treball personalitzat conduent a minorar les mancances d'aprenentatge motivades per estes absències.
En cap cas la justificació de les absències no servirà de motiu per a l'eliminació de contingut de les matèries que ha de superar tot alumne. A l'efecte, el professorat procurarà orientar el procés d'aprenentatge adaptant-lo a cada cas concret.
H. Reclamació de qualificacions
H.1. Alumnes de BUP i FP
Es farà el que estableix l'Ordre de 23 de gener de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'exercici del dret de reclamació de qualificacions estimades incorrectes en els nivells d'ensenyaments no universitaris (DOGV del 7 de febrer), i en la Resolució de 23 de gener de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, per la qual s'estableix el procediment i els terminis per a exercir l'esmentat dret (DOGV del 7 de febrer).
La direcció del centre farà públics els continguts mínims, els criteris d'avaluació i els sistemes de recuperació acordats per cada seminari i inclosos en les respectives programacions didàctiques, sense perjudici de la responsabilitat que té cada professor d'informar els seus alumnes sobre el contingut de la programació, els mínims exigibles i els criteris d'avaluació i de qualificació.
H.2. Alumnes de COU
H.2.1. Reclamacions a les qualificacions de caràcter ordinari, obtingudes durant el curs acadèmic i derivades del procés d'avaluació contínua
Es farà el que disposa l'apartat anterior (H.1.).
H.2.2. Reclamacions a les qualificacions finals
Segons l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971 (BOE del 24 de gener de 1972), l'estudiant que considere que no ha sigut respectat el seu dret a una avaluació objectiva podrà formular una reclamació o sol·licitar que se li rectifique la seua qualificació.
- Formulació de reclamacions
La direcció del centre formularà les reclamacions a la Comissió Permanent, si el centre és públic, o al delegat de la Universitat, si el centre és privat. La Comissió Permanent examinarà les reclamacions i la documentació aportada, i les sotmetrà al rector acompanyades d'un informe i una proposta, en el seu cas, de les mesures procedents.(Article 2.5.e de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971; BOE 24 de gener de 1972).
- Sol·licituds de rectificació de qualificacions
Les sol·licituds de rectificació de qualificacions individuals es podran elevar "quan la qualificació global atorgada a algun alumne apareguera notablement discordant amb les consignades o comunicades periòdicament a aquest durant tot el curs". (Article 10 de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971).
La sol·licitud de revisió i eventual rectificació de qualificacions individuals pot promoure-la l'alumne, els seus representants legals, la Inspecció Educativa o els delegats de la Universitat, a través d'una sol·licitud raonada dirigida a la presidència de la Junta de Supervisió, dins dels 15 dies següents a la comunicació de l'avaluació final als alumnes, o a partir dels 20 dies següents a la data de l'acta. (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del 4 de febrer).
Es seguirà el procediment següent: l'estudiant o els seus representants legals entregaran la sol·licitud a la direcció del centre, si es públic, o al delegat, si és privat, qui la trametrà, acompanyada d'una còpia de les actes de les avaluacions realitzades durant el curs, a la presidència de la Junta de Supervisió, que també ho és de la Comissió Permanent.
La Comissió Permanent resoldrà sobre les sol·licituds de rectificació a la vista de la documentació aportada i la que és requerida. (Article 5.d de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971, BOE del 24 de gener de 1972). Esta resolució "tindrà caràcter definitiu". (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).
Si la Comissió Permanent resol estimar la sol·licitud, es farà constar en l'acta la rectificació corresponent, indicant la data en què ha sigut acordada, signada pel director, en els centres públics, i pel delegat, en els centres privats.
Els simples errors materials seran esmenats pels directors o els delegats dels centres estatals o no estatals, respectivament, sense que calga cap tràmit especial. (Norma 10.2. de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).
2. Específiques per a BUP
A. Promoció de curs i matèries incompatibles.
L'Ordre de 22 de març de 1975 va desplegar el Decret 160/1975, de 23 de gener, pel qual s'aprova el pla d'estudis del Batxillerat Unificat i Polivalent. Ni l'ordre esmentada, ni altres normes posteriors de diferent rang que afecten l'ordenació del pla d'estudis o a la regulació de l'avaluació contínua dels alumnes, han abordat la qüestió de l'avaluació en una assignatura quan no s'ha superat idèntica assignatura en cursos anteriors.
El criteri que s'ha aplicat fins ara establia la incompatibilitat de les matèries atribuïdes a un mateix seminari. Aquest criteri ha plantejat dubtes i problemes en determinades matèries que, estant atribuïdes a un mateix seminari didàctic, estan dissenyades amb continguts diferents, per la qual cosa el criteri esmentat resulta excessivament sever en la seua aplicació i desvirtua la possibilitat de promoció de curs dels alumnes.
En conseqüència, l'avaluació final dels alumnes, en cada una de les assignatures dels cursos 2n i 3r de BUP estarà condicionada a la superació prèvia de l'assignatura de què es tracte en el curs o cursos anteriors, segons les correlacions que s'estableixen en l'annex d'esta resolució.
B. Criteris per a constituir grups de repetidors en 3r de BUP
Quan per la implantació de la LOGSE es suprimisquen en determinats centres ensenyaments de BUP, i en relació amb els seus alumnes repetidors de 3r curs, s'actuarà de la manera següent:
Per tal de finalitzar els estudis iniciats i obtindre els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 3r de BUP siga superior a 12 i no existisca altre centre pròxim que oferisca els mateixos ensenyaments es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i prèvia autorització del director territorial, el qual ho comunicarà a la Direcció General de Centres Docents per a la seua inscripció al Registre de Centres de la Comunitat Valenciana.
Sense perjudici d'allò establit al punt anterior els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga, conforme a les equivalències establides als annexos I i II del Real Decret 986/1991 de 14 de juny i la Disposició Addicional Segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'estableixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.
C. Renúncia de matrícula BUP/COU
C.1. Alumnes de BUP
- Segons l'article vuité del Decret 160/1975, de 23 de gener, els alumnes oficials de BUP diürn tenen un període màxim de sis cursos acadèmics per a concloure els seus estudis de batxillerat.
- Tots els alumnes que no hagen acabat els seus estudis en el termini previst, no podran ocupar un lloc escolar en centres docents d'aquest nivell. En aquest cas, es poden prosseguir els estudis en règim nocturn, lliure, o a través de l'ensenyament a distància (IBAD).
- Per als alumnes de batxillerat que cursen estudis en règim nocturn, lliure o a distància no regeix la normativa anterior.
Criteris per a la sol·licitud i la concessió de les renúncies de matrícula en BUP (competència del director de l'institut)
- Quan un alumne que curse estudis en règim oficial diürn vulga abandonar els seus estudis i que l'esmentada convocatòria no li siga computada a l'efecte de la limitació indicada en el paràgraf primer, haurà de sol·licitar, ell mateix, si és major d'edat, o els seus pares o representants legals, la renúncia de matrícula, la concessió de la qual és atribució de la direcció del centre.
- Les sol·licituds de renúncia de matrícula es presentaran en la secretaria del centre, abans del 31 de març, adjuntant-hi els documents següents:
.sol·licitud raonada de l'interessat, realitzada per ell mateix, si és major d'edat, o pels seus pares o representants legals, al·legant les causes que provoquen la sol·licitud i que s'hauran de justificar a través dels documents següents:
* causes laborals: justificant de treball;
* motius de salut: justificant mèdic;
* causes acadèmiques: informe del tutor amb el vistiplau del cap d'estudis;
* altres causes: informe de l'interessat, si és major d'edat, o dels seus pares o representants legals, signat i amb indicació del número del DNI.
- Per a la resolució d'aquestes sol·licituds, la direcció del centre podrà recaptar, quan ho estime convenient, un informe del Departament d'Orientació, del Servei Psicopedagògic Escolar, si s'escau, o de la Inspecció Educativa.
- La direcció del centre ho dictaminarà abans del 30 d'abril. La resolució es realitzarà individualment, per a cada sol·licitud presentada, i s'arxivarà en l'expedient de l'alumne, i se li n'entregarà una còpia a l'interessat.
C.2. Alumnes de COU 
- Segons els apartats cinqué i sisé de l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991, sobre qualificació dels alumnes i condicions d'inscripció en el Curs d'Orientació Universitària (BOE del dia 7), els alumnes podran matricular-se en COU tres anys com a màxim.
- No obstant això, els alumnes podran sol·licitar al director de l'institut de batxillerat l'anul·lació de la matrícula per tal que esta no li siga computada als efectes previstos en el paràgraf anterior. Per això es recorda el següent:
Renúncies de COU, de caràcter ordinari, competència del director de l'institut
Els alumnes oficials de COU diürn i nocturn podran sol·licitar al director de l'institut de Batxillerat on figure el seu expedient acadèmic l'anul·lació de la matrícula corresponent en els casos següents:
- per malaltia de tipus físic o psíquic,
- estar prestant el servei militar,
- incorporar-se a un lloc de treball.
La presentació de la documentació que acredite les causes és requisit imprescindible per a la resolució de les renúncies de matrícula.
Les sol·licituds hauran de formular-se abans que finalitze el mes d'abril i seran resoltes pel director de l'institut, després d'escoltar, si s'escau, l'equip d'avaluació.
Renúncies de COU, de caràcter extraordinari, competència de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística
Les sol·licituds d'anul·lació de matrícula de caràcter extraordinari, en què no concórreguen les causes tipificades en l'apartat anterior, es trametran a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística esta Conselleria.
Estes sol·licituds de renúncia s'hauran de formular davant el director de l'institut on figure l'expedient acadèmic respectiu.
Quan l'alumne presente la petició de renúncia, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, acompanyada del seu informe i, si s'escau, de la documentació pertinent, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística 
* Cal recordar que el termini per a sol·licitar aquest tipus de renúncies finalitza el 30 d'abril.
C.3. Diligència en els documents d'avaluació
Els secretaris dels instituts diligenciaran les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes, tant de BUP com de COU, als quals s'haja concedit renúncia de matrícula, realitzant menció expressa de la data de la resolució per la qual se'ls va concedir.
D. Matrícula en el Curs d'Orientació Universitària
D.1. Condicions generals per a la inscripció en el COU
- Els alumnes que superen el COU no podran inscriure's de nou en l'esmentat curs, llevat que siga per a iniciar una opció diferent de la superada.
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en més de tres matèries, hauran de repetir el curs en la seua totalitat realitzant la mateixa opció o una altra.
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en tres matèries o menys, no podran inscriure's de nou en les matèries ja aprovades.
D.2. Condicions d'inscripció per als alumnes que canvien d'opció
D'acord amb el que estableix l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991 (BOE del 7 de juny), la inscripció en COU per a cursar una opció diferent de la superada es realitzarà segons els criteris següents:
- Quan les matèries contingudes en una opció i en l'altra siguen totalment diferents, l'alumne haurà de cursar les matèries obligatòries i optatives corresponents a la nova opció elegida.
- Quan hi haja coincidència en algunes matèries, l'alumne haurà de cursar solament la matèria o matèries que, junt amb les coincidents, li permeten completar el conjunt de matèries exigibles en la nova opció.
- Els alumnes podran exercir una sola vegada el seu dret a canviar d'opció en el COU.
D.3. Condicions d'inscripció per als alumnes amb una o dos assignatures pendents de BUP
La inscripció d'estos alumnes es realitzarà segons els criteris següents:
- Podran matricular-se condicionalment en COU, en règim oficial diürn, amb assignatures pendents de BUP, els alumnes que no hagen esgotat el màxim de sis anys d'escolarització previstos per a esta modalitat d'estudis. Si els hagueren esgotat, podran matricular-se en COU en règim oficial nocturn o en la modalitat d'ensenyament a distància. Si opten per matricular-se exclusivament de les assignatures pendents de BUP podran fer-ho en règim oficial nocturn, lliure o en la modalitat d'ensenyament a distància.
- És responsabilitat de l'alumne la recuperació de les assignatures pendents. En tot cas, els alumnes estan obligats a assistir a les classes de les matèries del COU en què estigueren inscrits
- Els centres planificaran la recuperació i la qualificació de les matèries de batxillerat pendents amb suficient antelació per a permetre que els resultats siguen coneguts abans d'iniciar-se la sessió de qualificació final del Curs d'Orientació Universitària.
- Els alumnes que superen les assignatures pendents de batxillerat en la sessió ordinària de juny, seran qualificats de COU segons les normes de l'avaluació contínua.
- Els alumnes que suspenguen alguna de les matèries pendents de batxillerat en la convocatòria de juny, no podran rebre qualificació final de cap matèria de COU en la sessió ordinària. Estos alumnes hauran de ser inclosos en l'acta de qualificació final de COU amb l'expressió "pendent de batxillerat" en el lloc destinat a les seues qualificacions.
- Els alumnes que superen al setembre les matèries pendents de batxillerat, seran qualificats de COU en la sessió extraordinària de setembre. A l'efecte, caldrà tenir en compte que el COU està sotmés al procés d'avaluació contínua i que les qualificacions obtingudes per l'alumne al llarg del curs mantenen la seua validesa per a esta convocatòria. Per tant, les qualificacions positives que hagueren obtingut al final del període lectiu seran mantingudes, i l'alumne només haurà d'examinar-se de les matèries en què no haguera resultat aprovat.
- Els alumnes que suspenguen al setembre les assignatures pendents de batxillerat, perdran tot dret als resultats de l'avaluació contínua en el COU i hauran consumit un dels sis anys d'inscripció màxima permesos en el BUP. Així mateix hauran de figurar en l'acta final de COU de la sessió extraordinària, amb l'expressió "pendent de batxillerat", en el lloc destinat a les seues qualificacions. Estos alumnes hauran de repetir totalment el COU.
D.4. Sol·licitud de matrícula excepcional en COU
1. Quan un alumne haja esgotat els tres anys acadèmics de què disposa per a realitzar el COU i no haja aprovat totes les assignatures, podrà sol·licitar autorització per a realitzar una matrícula excepcional si desitja prosseguir per un quart curs els esmentats estudis.
2. L'esmentada sol·licitud de matrícula excepcional es formularà davant el director del centre, públic o privat, on l'alumne desitge formalitzar la seua matrícula. Quan l'alumne presente la sol·licitud, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, acompanyada del seu informe i, si s'escau, de la documentació pertinent, al director Territorial de Cultura i Educació corresponent. 
3. Les sol·licituds, que han de fer-se abans del dia 15 de novembre del curs en qüestió, cal que vagen acompanyades d'una certificació d'estudis o fotocopia compulsada del Llibre d'Escolaritat de l'alumne, on consten els estudis realitzats de BUP i COU.
4. El director Territorial de Cultura i Educació trametrà la sol·licitud, per a la seua resolució, al director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb l'informe de la Inspecció Educativa on s'indicarà, almenys, si el centre en què l'alumne desitja formalitzar la inscripció té plaça escolar disponible. 
E. Criteris per a l'obtenció de la nota mitjana dels expedients acadèmics dels alumnes de COU que s'inscriuen en les proves d'accés a la universitat
E.1. Alumnes procedents de les escoles d'Art (antigues escoles d'Arts i Oficis)
- Per als alumnes que hagen accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en la prova de revàlida (Ordre Ministerial de 21 d'abril de 1988; BOE del dia 23).
- Per als alumnes que hagen accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, després de cursar un cicle formatiu experimental de grau superior, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en el cicle formatiu que hagen cursat (Ordre Ministerial de 14 de febrer de 1991; BOE del dia 22).
E.2. Alumnes procedents del primer cicle dels Estudis Experimentals per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans (REM).
a) Alumnes que tenen el certificat de superació del cicle i s'han incorporat a tercer de BUP: la nota mitjana de primer i de segon de BUP serà la qualificació global obtinguda en els objectius de matèries del cicle.
b) Alumnes que han abandonat el cicle abans de superar-lo en la seua totalitat i s'han incorporat a segon de BUP: la nota mitjana de primer de BUP s'obtindrà sobre la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades i aprovades en el primer curs d'ensenyaments experimentals i, si s'escau, en les que va haver de recuperar del pla d'estudis del BUP.
E.3. Alumnes procedents d'Educació Secundària Obligatòria.
La nota mitjana de primer i, si s'escau, segon de BUP, serà la qualificació mitjana de 3r i, si s'escau, 4t d'Educació Secundària Obligatòria, obtingudes al seu torn sobre cadascuna de les qualificacions de les àrees i matèries que formen cada curs. Les notes mitjanes s'obtindran aplicant a les diferents qualificacions les equivalències següents: 
Insuficient	4,5 punts
Suficient	5,5 punts
Bé	6,5 punts
Notable	7,5 punts
Excel·lent	9,0 punts
E.4. Alumnes procedents de primer curs de qualsevol modalitat del nou Batxillerat regulat per la LOGSE 
a) La nota de tercer de BUP serà la mitjana resultant de sumar la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades per l'alumne en 1r de Batxillerat i dividir-la pel nombre de matèries cursades. 
b) Si, a més, els alumnes han cursat segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria, la nota mitjana de primer i segon de BUP s'obtindrà segons els criteris establerts en el subapartat anterior.
E.5. Alumnes procedents de Formació Professional.
a) Alumnes procedents de Formació Professional de primer grau que s'incorporen a segon de BUP:
* La nota mitjana de primer de BUP serà calculada sobre la qualificació global de FP-1 i la qualificació obtinguda en les matèries cursades de primer de BUP, segons la ponderació següent:
- qualificació global de FP-1 = 75% de la nota mitjana
- mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades de 1r = 25% de la nota mitjana
* La nota mitjana de segon de BUP serà calculada com a mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades. A tals efectes no computaran les matèries revalidades.
b) Alumnes procedents de FP-2 que s'incorporen a COU: la nota mitjana serà calculada segons la ponderació següent:
- qualificació global de FP-2 ( segons els criteris establerts en la Resolució de 24 de juny de 1993, de la Direcció General d'Ensenyament Superior, BOE del dia 16 de juliol) = 75% de la nota mitjana.
- nota mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades en COU = 25% de la nota mitjana.
3. Específiques per a FP
A. Promoció de grau i curs i matèries incompatibles
A.1. Matèries incompatibles
No podrà ser avaluat l'alumne en una matèria mentre no haja obtingut avaluació positiva en la matèria d'idèntica denominació, pendent del curs anterior.
A.2. Promoció de grau i curs
- No es podrà matricular cap alumne en segon grau fins que no haja superat totalment el primer grau.
- Dins del segon grau, el pas d'un curs a un altre podrà realitzar-se tenint un màxim de dos assignatures pendents.
- Respecte al curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP, haurà de superar-se totalment per a promocionar a qualsevol de les especialitats que s'imparteixen pel Règim General.
B. Matrícula lliure en FP2
- Segons l'Ordre de 15 de gener de 1992 (BOE de 30 de gener), per la qual es modifica el punt 1r de l'Ordre de 18 de febrer de 1980 (BOE de 6 de març) sobre règim d'ensenyament lliure de Formació Professional de segon grau, els centres públics de Formació Professional organitzaran les proves lliures de FP2 de les branques i especialitats que imparteixen.
- La inscripció de matrícula en règim d'ensenyament lliure es realitzarà durant la primera quinzena del mes de març per a les convocatòries de juny i setembre de cada curs acadèmic.
- Els centres que deixen d'impartir ensenyaments de Formació Professional de segon grau per implantació anticipada dels cicles formatius de Formació Professional Específica regulats per la LOGSE, mantindran durant dos anys consecutius les convocatòries de proves lliures dels cursos que se suprimisquen.
C. Incorporació tardana al sistema educatiu valencià dels alumnes procedents del curs d'accés o BUP que desitgen cursar una especialitat de FP2 del règim d'ensenyaments especialitzats. 
Quan els alumnes que s'incorporen tardanament al sistema educatiu valencià hagen superat els ensenyaments complementaris d'accés al segon grau de Formació Professional, o bé hagen superat la totalitat dels ensenyaments de Batxillerat, tant pel pla de 1957, com pels plans anteriors de Batxillerat Superior, i desitgen cursar una especialitat de FP2 pertanyent al Règim d'Ensenyaments Especialitzats en dos anys acadèmics, segons la distribució de matèries i hores indicada en l'annex II de l'Ordre de 5 de desembre de 1975 (BOE de l'11), cursaran l'assignatura de Valencià de 1r de FP2 en el primer dels dos anys acadèmics esmentats i la de 2n de FP2 en el segon any.
D. Criteris per a constituir grups de repetidors en les professions i especialitats de FP que s'extingeixen per la implantació de la LOGSE
Quan per la implantació de la LOGSE se suprimisquen en determinats centres, ensenyaments de FP, s'actuarà de la manera següent:
1. FP1. Els alumnes que en finalitzar el 1r de FP1 no superen totalment les matèries d'aquest curs, promocionaran al 2n de FP1 arrossegant com a pendents les matèries de 1r, o s'incorporaran al 3r. curs d'ESO, si ho desitgen.
De cara a finalitzar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 2n de FP1 siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferisca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.
2. FP2. Els alumnes repetidors de 1r de FP de 2n grau (règim d'ensenyaments especialitzats) o del Curs d'Accés, s'incorporaran al primer curs de Batxillerat.
De cara a facilitar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 1r i 2n de Formació Professional de segon grau (règim general) o 2n i 3r (règim d'ensenyaments especialitzats) siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferisca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.
Sense perjudici del que estableix el punt anterior, els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga segons les equivalències establertes en els annexos I i II del Reial Decret 986/1991, de 14 de juny i la disposició addicional segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'estableixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.
El director Territorial comunicarà a la Direcció General de Centres Docents les autoritzacions de grups de repetidors, tant de FP1 com de FP2, per a la seua consignació en el registre de Centres de la Comunitat Valenciana.
E. Normes per al càlcul de la nota mitjana dels alumnes que sol·liciten l'accés a ensenyaments universitaris 
S'atindrà a allò disposat en la Resolució de 21 de maig de 1998, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, per la qual s'estableixen normes per al càlcul de la nota mitjana en l'expedient acadèmic de l'alumnat que sol·licita l'accés a ensenyaments universitaris de la Comunitat Valenciana des de la Formació Professional (DOGV del 15 de juny).
III. Organització de l'activitat docent
1. Ensenyament en valencià. programes d'educació bilingüe.
1.1. Programa d'Ensenyament en Valencià.
Els centres que desitgen incorporar-se al Programa d'Ensenyament en Valencià (línia) hauran de sol·licitar-ho al director Territorial de Cultura i Educació, que ho trametrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, amb l'informe de la Inspecció Educativa.
Els centres que oferisquen el Programa d'Ensenyament en Valencià hauran de fer constar l'oferta en l'imprés de matrícula. El nombre d'alumnes mínim requerit per a iniciar el programa serà de 15.
Els alumnes faran constar en l'imprés de matrícula la seua voluntat de formar part d'un grup d'ensenyament en valencià, perquè el cap d'estudis ho tinga en compte per a l'organització dels grups i la seua assignació al professorat que impartirà les classes en els grups d'ensenyament en valencià. 
1.2. Programa d'Incorporació Progressiva del Valencià. Grups amb assignatures en valencià.
En tots els centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià i en els que no estan situats en esta zona però són receptors d'alumnes procedents d'aquestes poblacions, i que escolaritzen alumnes que procedeixen de col·legis d'Educació Primària amb programes d'incorporació progressiva, asseguraran la progressivitat estos programes amb la finalitat que els alumnes estiguen capacitats per utilitzar, oralment i per escrit, el valencià en igualtat amb elCastellà al final del corresponent cicle o nivell educatiu.
En el marc del Pla Anual de Normalització Lingüística, els centres establiran els objectius i els criteris bàsics de planificació pel que fa a l'ús administratiu, acadèmic i social del valencià i, segons esta programació, el professorat del centre comunicarà la llengua vehicular en què impartirà les seues classes. Els centres podran elaborar, dins del Pla Anual, un Disseny Particular del programa d'incorporació progressiva, en què especificaran els objectius generals del centre pel que fa a l'ensenyament i aprenentatge de les dos llengües oficials, així com la llengua en què s'impartiran les àrees no lingüístiques.
1.3. Adscripció del professorat a grups amb assignatures en valencià.
Per tal de garantir el correcte funcionament dels programes d'educació bilingüe (Programa d'Ensenyament en Valencià i Programa d'Incorporació Progressiva), a l'hora d'assignar els torns i grups que tinguen assignatures en valencià els caps d'estudis actuaran segons el que estableixen els punts 2.2 i 2.3 de l'epígraf II, annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992, considerant la capacitació lingüisticotècnica en valencià i l'experiència docent prèvia en valencià, segons l'article 9, apartat 6, del Decret 79/1984 i amb l'article 11, apartat 4.e) de l'Ordre d'1 de setembre de 1984 que desplega el decret.
2. Ensenyaments de segon idioma estranger
Per tal de complir l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny), per la qual es regulen els ensenyaments de Segon Idioma Estranger en els centres de Batxillerat, i l'Ordre Ministerial de 3 de setembre de 1987 (BOE de 14 de setembre), que regula estos ensenyaments en el Curs d'Orientació Universitària, s'haurà de tenir en compte: 
2.1. Consideracions de caràcter general 
a) S'oferirà a tot l'alumnat de l'institut la possibilitat de cursar ensenyaments de Segon Idioma Estranger, tant en BUP com en COU.
b) L'esmentada oferta té caràcter obligatori per a tots els departaments de Llengua Estrangera constituïts en els instituts.
c) L'oferta d'ensenyaments de Segon Idioma haurà de constar de forma explícita i clara en els impresos de matriculació de l'alumnat.
d) En escrit annex a l'imprés de matriculació s'informarà l'alumnat de la validesa acadèmica d'estos ensenyament així com de la possibilitat de renunciar-hi al final del curs, amb la sol·licitud prèvia a la direcció.
e) Segons l'Ordre d'1 de juny de 1990 d'esta Conselleria, i per tal de garantir la qualitat de l'ensenyament de l'idioma estranger que s'impartirà, i l'especialització del professorat, estes classes de Segon Idioma seran impartides pels professors dels departaments de llengües estrangeres que estiguen constituïts en els instituts.
f) El Consell Escolar de l'institut determinarà el procediment que estime més adequat perquè els alumnes i les seues famílies coneguen esta oferta pública i gratuïta de Segon Idioma Estranger.
g) No obstant el que estableix e) si, excepcionalment, algun professor o professora desitja oferir ensenyaments d'alguna Llengua Estrangera de la qual no hi haja seminari constituït en l'institut, podrà sol·licitar-ho, en els termes que s'estableixen a continuació:
- sol·licitud, aprovada pel Claustre i pel Consell Escolar del centre, dirigida al director Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del 31 de maig anterior al curs en què desitge impartir la dita llengua;
- programació didàctica de la matèria, elaborada segons els criteris establerts en l'annex únic de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del dia 29 de juny);
- pel que fa al professor o la professora que es responsabilitzarà d'estos ensenyaments:
* destinació definitiva en el centre
* titulació que presenta per a avalar la seua capacitació;
* disponibilitat horària dins del seu departament d'origen;
* compromís de donar continuïtat a estos ensenyaments, mentre estiga en el centre, per als alumnes que els hagen iniciat.
Els directors territorials trametran estes sol·licituds, perquè siguen resoltes pel conseller de Cultura, Educació i Ciència, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb un informe de la Inspecció Educativa.
2.2. Consideracions acadèmiques
a) La programació d'estos ensenyaments ha de realitzar-se amb caràcter cíclic per als tres cursos de BUP i el COU.
Si un alumne no ha elegit esta opció en primer curs i desitja incorporar-se a estos ensenyaments en segon, haurà de recuperar els continguts programats per al primer curs, segons els criteris i el procediment establerts a tal efecte pel departament corresponent.
En tercer curs, sols podran elegir esta opció qui l'haja cursat en primer i segon curs, o s'hi hagen incorporat en segon. 
b) Segons l'Ordre que els regula, estos ensenyaments, en BUP, tindran a tots els efectes la mateixa validesa acadèmica que les restants matèries del pla d'estudis i figuraran en les actes i en els expedients acadèmics dels alumnes amb el nom de l'idioma estudiat i l'especificació: "2n idioma estranger". Com a conseqüència de la seua validesa acadèmica en BUP, la qualificació obtinguda en Segon Idioma serà tinguda en compte a l'efecte de l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes.
c) En COU, però, és matèria voluntària sense validesa acadèmica, per això la qualificació obtinguda no serà tinguda en compte en l'obtenció de la nota mitjana dels alumnes.
d) Els alumnes inscrits en 2n Idioma Estranger poden renunciar-hi en finalitzar un curs acadèmic, al juny, només si aproven, i al setembre, encara que suspenguen però no podran inscriure's de nou en estos ensenyaments en cursos posteriors. 
e) El secretari del centre diligenciarà les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes que renuncien a estos ensenyaments després d'haver sigut qualificats en la sessió d'avaluació final de juny o extraordinària de setembre, i farà menció expressa a l'apartat 4.c) de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del 29 de juny).
2.3. Segon Idioma en BUP nocturn
a) L'Ordre de 2 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny) estableix que els centres de batxillerat que imparteixen ensenyaments de BUP en règim nocturn poden ser autoritzats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a oferir a l'alumnat de nocturn l'estudi de Segon Idioma Estranger. 
b) Els directors dels centres establiran les mesures necessàries perquè tot l'alumnat de nocturn conega a esta oferta per tal de proposar, si s'escau, al Consell Escolar del centre, la sol·licitud d'autorització per al curs pròxim.
2.4. Alumnes inscrits en Segon Idioma Estranger que no reben classe de la matèria per no haver-hi el nombre mínim requerit per a constituir grup.
Els alumnes que hagen formalitzat matrícula en Segon Idioma Estranger i no arriben a rebre classe de la matèria perquè el centre no haja constituït grup de l'idioma sol·licitat, d'acord amb les instruccions de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, tenen dret, si ho sol·liciten explícitament al director del centre, a ser examinats i qualificats en la matèria i que l'esmentada qualificació figure en el seu expedient acadèmic.
L'esmentada sol·licitud, que haurà de fer-se abans de finalitzar el mes d'octubre, els donarà dret a realitzar les proves parcials o l'examen final que s'organitzen per als alumnes pendents i també a assistir a les classes que, si s'escau, el centre haja organitzat per a la recuperació d'aquests alumnes.
No obstant el que estableix el paràgraf anterior els centres, a proposta dels departaments didàctics corresponents i amb el vistiplau de la Inspecció Educativa, podran organitzar un altre tipus de seguiment i avaluació d'aquests alumnes, després d'informar-los i amb l'acord previ de l'alumne, si és major d'edat, o dels sues pares o tutors legals. Cas que la dita organització preveja una atenció tutorial individualitzada fora de l'horari lectiu del professor responsable, se li comptabilitzaran 2 h/s complementàries en el seu horari de permanència en el centre.
3. Ensenyaments d'EATP "Idioma d'especialitat" 
a) La Resolució d'1 de juny de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa (DOGV de 29 de juny), va establir una nova especialitat dels Ensenyaments i Activitats Tecnicoprofessionals que té com a finalitat l'especialització dels idiomes que s'imparteixen en l'actual BUP, en el camp de l'Administració i Gestió, en el Tecnicocomercial o en el de l'Hoteleria i Turisme.
b) El procediment i els terminis per a la sol·licitud d'esta especialitat d'EATP estan regulats, com per a la resta d'especialitats d'EATP, en la Resolució de 27 de novembre de 1989 (DOGV de 28 de desembre).
4. Llibres de text i material curricular per a ús de l'alumnat
S'aplicarà la normativa següent:
- Decret 187/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià (DOGV del dia 22 de setembre)
- Ordre de la Conselleria d'Educació i Ciència de 16 de desembre de 1994 (DOGV del dia 3 de febrer de 1995).
Per tot això, els centres docents, quan trien els materials curriculars, comprovaran prèviament que han sigut autoritzats. No es podrà adoptar materials en el quals no conste expressament la data de la disposició en virtut de la qual van ser autoritzats.
Per a la seua substitució se seguirà el següent procediment:
* sol·licitud del director del centre a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del 30 d'abril de cada any.
La dita sol·licitud haurà de ser raonada pel seminari didàctic que l'ha proposada i comptar amb el vistiplau del Consell Escolar
* autorització expressa del director Territorial amb informe previ de la Inspecció d'Educació sense la qual no podrà efectuar-se la substitució.
5. Centres que imparteixen la branca sanitària en primer grau
Per a poder realitzar les pràctiques de segon curs de FP1 en centres hospitalaris dependents del Servei Valencià de Salut, els centres presentaran en l'hospital corresponent una programació de les pràctiques en què es farà constar:
- Objectius que ha d'aconseguir l'alumne.
- Activitats que ha de realitzar en els serveis de l'hospital.
- Sistema d'avaluació.
6. Actuacions respecte dels centres privats de formació professional
Per tal de complir el que estableix l'article 27.2 del Reial Decret 707/1976, de 5 de març de 1976, sobre Ordenació de la Formació Professional (BOE de 12 d'abril), pel que fa al control i l'avaluació del rendiment acadèmic dels centres privats adscrits als instituts de formació professional, la direcció de l'institut podrà realitzar les actuacions següents:
a) Assessorar, al començament del curs acadèmic, en l'elaboració d'objectius i en la metodologia que s'ha d'aplicar en les programacions.
b) Col·laborar, mitjançant reunions trimestrals, en el seguiment i en l'avaluació dels resultats obtinguts amb aquestes programacions.
c) Coordinar l'organització i la realització d'activitats complementàries conjuntes.
d) Designar el professorat necessari per al compliment d'aquestes actuacions.
IV. Professorat
A. Hores lectives del professorat
1. Els horaris lectius del professorat seran de 18 hores setmanals.
2.a Els horaris lectius del professorat amb funcions directives comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum (incloses les del Segon Idioma Estranger i les d'EATP) que s'estableix a continuació:
directors, secretaris i caps d'estudis
- 4 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.
- 8 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.
Els centres amb més d'un torn establert disposaran de dos caps d'estudis. En el cas del torn vespertí/nocturn el cap d'estudis serà comú.
En aquells instituts en els quals s'impartisquen més de cinc Cicles Formatius, corresponents a dos o més famílies professionals, hi haurà un cap d'estudis de Formació Professional.
Vicedirectors en instituts que tinguen 16 o més unitats
- 12 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.
- 15 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.
Als efectes d'hores i grups de docència, els directors i vicedirectors d'instituts que tinguen doble torn seran considerats com a directors i vicedirectors d'instituts de més de 1.000 alumnes.
Als efectes d'hores i grups de docència dels membres de l'equip directiu, els centres de més de 800 alumnes que implanten anticipadament els ensenyaments regulats per la LOGSE tindran la mateixa consideració que els instituts de més de 1.000 alumnes. 
Vicesecretaris en instituts que impartisquen docència en més d'un torn
- 15 hores setmanals
Vicedirectors i caps d'estudis de Seccions d'IES 
- 12 hores setmanals.
Als efectes d'hores i grups de docència, els vicedirectors i caps d'estudis de Seccions d'IES de més de 500 alumnes tindran la mateixa consideració que els caps d'estudis d'instituts de menys de 1.000 alumnes.
2.b Als Instituts d'Educació Secundària existirà el Departament d'Orientació i els següents departament didàctics: Arts Plàstiques, Ciències de la Natura, Educació Física i Esportiva, Filosofia, Física i Química, Francés, Geografia i Història, Grec, Anglés, Llatí,Castellà: Llengua i Literatura, Matemàtiques, Música, Tecnologia, Valencià: Llengua i Literatura i Religió. Podran constituir-se departaments d'altres llengües estrangeres, quan s'impartisquen com a primera llengua i quede reflectit en la plantilla del centre.
La constitució efectiva en el curs 1998/99 dels departaments didàctics quedarà determinada per a la impartició al centre de l'àrea que configure el mencionat departament.
A més als instituts on s'impartisquen ensenyaments de Formació Professional, es constituiran també, els departaments didàctics següents, segons el que a continuació es determina:
1) als instituts on s'impartisquen ensenyaments de Formació Professional corresponents a la Llei de 1970 i Cicles Formatius corresponents a la Llei de 1990:
* Un departament per família o branca professional.
* Departament de Pràctiques Formatives
* Departament de FOL: Quan el total d'hores setmanals siga 15, corresponents als ensenyaments d'aquest mòdul en Cicles Formatius, o siguen impartides en cicles formatius de FP de dos o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
2) Als instituts on només s'impartisquen Cicles Formatius corresponents a la Llei de 1990:
* Un departament per família professional
* Departament de Pràctiques Formatives: Quan s'impartisquen 2 o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
* Departament de FOL: Quan el total d'hores setmanals siga 15, corresponents als ensenyaments d'este mòdul en Cicles Formatius, o siguen impartides en cicles formatius de FP de dos o més famílies i almenys dos cicles en cada família.
3) Als instituts on només s'impartisquen ensenyaments de Formació Professional corresponents a la Llei de 1970:
* Departament de Pràctiques
* Un departament per branca professional: Quan s'impartisca el Segon Grau i el nombre total d'alumnes de Formació Professional siga superior a 450. En el cas que no s'hagen constituït els departaments per branca professional, el professorat que impartisca les matèries de Tecnologia de la FP de 1970 quedarà adscrit al departament de Tecnologia.
Departament d'activitats complementàries i extraescolars. Fins que es desenvolupe la composició del dit departament, el vicedirector/a o el Cap d'Estudis, en cas de no existir vicedirector al centre, assumirà la competència de coordinar les propostes d'activitats complementàries i extraescolars que elaboren els departaments i les traslladarà per a la seua aprovació al Consell Escolar. 
El professorat que impartisca les matèries d'Economia, Economia i Organització d'Empreses de BAC, en el cas que no estiga constituït el departament de la família administrativa, s'integrarà funcionalment en el departament de Geografia i Història.
El professorat de FOL, quan no estiga constituït el departament d'esta especialitat, quedarà adscrit al departament de Pràctiques.
Als instituts on no s'hagen pogut constituir els departaments de Grec i Llatí per inexistència d'estes especialitats en la seua plantilla orgànica i existisca en el seu lloc el lloc de treball de Cultura Clàssica, es constituirà un departament, de Grec o Llatí. La denominació correspondrà a la matèria que tinga major càrrega lectiva o a un d'ells en el cas d'idèntica dedicació horària.
Professorat amb funcions de coordinació didàctica:
Els horaris lectius del professorat amb funcions de coordinació didàctica comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum (incloses les del Segon Idioma Estranger i les d'EATP) que s'estableix a continuació:
- 15 hores: cap de departament didàctic.
- 15 hores: cap de departament o branca professional
- 15 hores: cap de departament de pràctiques formatives.
- 15 hores: tutor de pràctiques en empreses (IFP).
- 15 hores: coordinador d'etapa o cicle d'ESO.
3. Després d'establir el nombre d'hores lectives de l'alumnat, d'acord amb l'epígraf I, 2, d'aquesta resolució l'horari lectiu del professorat podrà comprendre un màxim de 2 hores setmanals per a l'atenció de tutoria amb alumnes, i les hores autoritzades per a repàs d'assignatures pendents, desdoblaments per a pràctiques de laboratori i idiomes estrangers, actualització de valencià per a alumnat exempt i organització de l'aula d'informàtica, llevat dels horaris excepcionals previstos en l'apartat IV.B.2.1.a) de la present Resolució que podran contenir 3 ó 4 hores setmanals respectivament. La distribució de torns, assignatures i cursos corresponents a aquest horari lectiu es realitzarà d'acord amb allò disposat a l'annex II, epígraf II, apartat 2.1 de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV del dia 15 de juliol). 
En aquells casos en què els departaments didàctics, després de repartides les hores lectives atenent al criteri anterior, tinguen pendents per adjudicar hores lectives de desdoblament o repàs i professorat amb dedicació lectiva incompleta, la Inspecció Educativa indicarà en el moment de determinar les necessitats del centre el nombre màxim d'aquest tipus d'hores que pot correspondre a cada professor o professora.
Llevat del cas de la tutoria, l'oferta d'aquestes hores pel centre requerirà l'autorització prèvia i expressa de la Inspecció Educativa, qui tindrà en compte per a això que l'horari proposat pel centre permeta l'assistència de l'alumnat afectat, així com el seu grau de compliment en el curs anterior.
No obstant això, el professorat major de 55 anys podrà optar expressament, previ escrit a la direcció, per descomptar-ne 2, de les hores setmanals a què fa referència el punt 1 d'aquest article en el torn d'elecció corresponent. Així mateix, si hi haguera algun departament amb nombre insuficient d'hores lectives, l'horari que no completara les díhuit hores s'assignarà, a petició de la persona interessada, al professor major de 55 anys.
Quan en un mateix departament coincidisca professorat d'Educació Secundària procedent de diferents cossos, a l'hora de determinar la prioritat en l'elecció d'horari, prevaldrà el criteri de major antiguitat en el seu cos. Si l'antiguitat és la mateixa i procediren del mateix cos prevaldrà el nombre d'ordre més baix en la llista d'ingrés en la funció pública. Si l'antiguitat és la mateixa i procediren de cossos diferents, prevaldran els següents criteris, pel corresponent ordre de prioritat:
1) Major temps de serveis efectius com a funcionari de carrera del cos a què pertanya la plaça.
2) Major antiguitat al centre.
3) Major antiguitat a la localitat
S'alçarà una acta de la reunió del departament en què es realitze la distribució de torns, àrees o matèries i cursos, i n'entregarà una còpia a la Direcció d'Estudis.
B. Determinació de disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents departaments
1. Les hores lectives generades pels grups d'alumnes constituïts segons els criteris establerts en l'epígraf I.2 seran distribuïdes entre el professorat amb destinació en el centre, de conformitat amb el que estableix aquest apartat (IV.B.) 
2. Realitzada aquesta distribució, la disponibilitat o necessitat del professorat es determinarà segons els criteris següents:
2.1. Manca d'hores lectives de professorat en un departament.
2.1.a) Entre 2 i 14 hores lectives:
El professorat afectat completarà el seu horari optant per alguna de les alternatives següents amb caràcter voluntari:
- Impartir un horari complet de la seua especialitat en un altre centre de la localitat. A aquest efecte, i per a l'adjudicació de plaça, es respectaran els criteris de prioritat establerts en l'apartat IV.A.3.
- Completar l'horari impartint classes de la seua especialitat enun altre centre de la localitat.
D'acord amb el que estableix l'article vuité de la Llei 12/1994, de 28 de desembre (DOGV de 31 de desembre) "el professorat pertanyent al cos d'Educació Secundària i al cos de Professors Tècnics de Formació Professional, inclosos en l'àmbit de gestió de la Conselleria d'Educació i Ciència, que no dispose d'horari complet en el centre per a impartir les àrees, matèries o mòduls de la seua especialitat i no desitge completar-lo en altre centre de la seua localitat en la mateixa especialitat, experimentarà una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada".
- Impartir docència d'una assignatura afí a les de l'especialitat del professor, fent constar la seua conformitat a través d'un escrit dirigit al director del centre. En aquest cas el departament haurà de posar a disposició del professor grups dels cursos inicials. Aquest últim supòsit també s'aplicarà als professors provisionals als quals se'ls haja assignat assignatura afí. 
Per tal de completar la jornada lectiva dels professors que no hagen pogut impartir o completar horari lectiu de la seua especialitat en un altre centre de la localitat, el director Territorial podrà:
* Autoritzar que assumisca grups d'assignatures EATP o 2n idioma estranger que no es pogueren constituir per no arribar al nombre mínim d'alumnes establerts, segons preveu l'epígraf I. 2. punts 3 i 4.
* Autoritzar, si es tracta de professorat de Valencià en centres que apliquen Programes d'Educació Bilingüe, d'Ensenyament en Valencià o d'Incorporació Progressiva, que dedique fins un màxim de 3 hores setmanals per al perfeccionament i l'actualització dels professors que fan classe en aquests grups.
* Autoritzar que incremente les hores de desdoblament, repàs o de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstes en l'epígraf I.
* Autoritzar, si es tracta de professorat amb un coneixement qualificat de valencià, la dedicació de les hores corresponents a la producció i correcció dels documents en valencià que genere la vida educativa i administrativa del centre.
* Autoritzar que impartisca tallers o cursos monogràfics.
2.1.b) 15 o més hores lectives.
Llevat dels departaments unipersonals, quedaran sense horari un o més professors segons l'escala següent: entre 15 i 32 hores: un professor; entre 33 i 50 hores: dos professors, i així successivament.
Si el professor o professora sense horari té adquirida una nova especialitat, podrà assumir en el propi centre un horari sense cobrir de la dita especialitat. De la seua acceptació haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre. Atesa aquesta circumstància, el professor o professora en qüestió s'integrarà en el departament corresponent amb els drets que es deriven de la seua antiguitat en el cos.
El professorat sense horari que no estiga en la situació anterior podrà, amb caràcter voluntari i a petició pròpia, restar en el seu centre assumint un horari d'una assignatura afí o sol·licitar el desplaçament, en règim de comissió de serveis, a un altre centre de l'àmbit de la Direcció Territorial on està destinat amb caràcter definitiu per a impartir un horari lectiu de la seua especialitat. De la seua conformitat haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre.
Si el professor o professora sense horari en el centre no obtinguera destinació en comissió de serveis per al curs 1998-99 mitjançant el procediment anterior, serà convocat pel director Territorial a l'adjudicació d'un lloc per a impartir matèries de la seua especialitat en un altre centre de la localitat.
Els professors que no desitgen completar el seu horari en un altre centre de la localitat experimentaran una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional al de la jornada lectiva docent no realitzada.
Si no poguera assignar-se horari per algun dels procediments anteriors, aquest professorat restarà en el seu centre, i el seu horari serà confeccionat per la direcció, després d'escoltar l'interessat i una vegada estudiades les necessitats prioritàries de l'institut, en funció de les seues característiques. L'horari d'aquest professorat no podrà confeccionar-se, en cap cas, reduint l'horari lectiu de la resta del professorat del departament.
La determinació del professorat del departament que ha de quedar sense horari en el mateix, es portarà a cap a través d'una petició per escrit de l'interessat a la direcció del centre, seguint l'ordre establit per a l'elecció de torn i curs, indicat en el IV.3.a. En el cas de no haver-hi sol·licitants, se seguirà el criteri invers.
Després de determinar segons els criteris anteriors el professorat que queda sense horari, el director del centre ho comunicarà per fax o per telegrama a la Direcció Territorial corresponent abans del 10 de setembre.
L'adjudicació de destinació en comissió de serveis al professorat que haja quedat sense horari es realitzarà respectant els criteris anteriors. L'elecció es portarà a terme de manera voluntària fins que queden per adjudicar igual nombre de places que de professors sense destinació, que es farà amb caràcter forçós.
El professorat desplaçat s'integrarà, a partir del moment de la seua incorporació a l'institut en què quede destinat en comissió de serveis, en el departament corresponent, amb els drets que deriven de la seua antiguitat, segons els criteris indicats anteriorment.
2.2 Necessitat de professorat
a) En el departament queden fins dos hores lectives sense cobrir.
- Seran assumides pel propi departament. La Direcció d'Estudis i el Cap del departament en qüestió estudiaran com poden ser assumides bé pel propi departament, bé per un altre departament o professor del centre amb necessitat de completar horari. En el cas que algun professor sobrepasse les 18 hores lectives reduirà les hores complementàries tal com es determina en l'annex II, II,1.2 de l'Ordre de 29 de juny de 1992.
b) En el departament queden 3 o més hores lectives sense cobrir.
Després de comprovar que no poden ser assumides pel professorat del centre, la Direcció Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa determinarà el nombre de professors necessaris, sense que, en cap cas, no es produïsca una reducció en l'horari dels restants components del departament afectat. Aquest professorat adscrit, en cas de ser necessari, podrà completar el seu horari en un altre centre.
C. Comunicació de la disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents seminaris
1. Abans del dia 11 de setembre els directors Territorials entregaran a la Direcció General de Centres Docents els quadres amb el resum de la disponibilitat i necessitats de professorat dels centres, i aquesta ho comunicarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, que adjudicarà les vacants i proveirà les necessitats de professorat de forma que es completen les dotacions dels centres en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interinitat a temps parcial o total, en cada cas, abans de l'inici del curs escolar.
2. Amb el fi de garantir l'ensenyament en la llengua vehicular sol·licitada pels pares/mares/tutors legals dels alumnes, la direcció del centre comunicarà les vacants a cobrir a la Direcció Territorial corresponent, qui les notificarà a la Direcció General de Centres Docents i esta, al seu torn, les notificarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, la qual adjudicarà les vacants segons corresponga.
3. L'assignació d'horari i d'activitats al professorat interí a temps parcial es realitzarà d'acord amb les instruccions específiques que desenvolupa l'Ordre de 7 de maig de 1997.
4. Hores complementàries del professorat per a l'atenció a recreacions: En la programació d'hores complementàries del professorat dels instituts d'Educació Secundària, s'inclourà la distribució setmanal del centre d'atenció a l'alumnat en els períodes de recreació en l'horari no lectiu d'obligada permanència al centre; d'acord amb la disponibilitat horària, es procurarà assignar a cada període diari dos professors. Cada període tindrà la consideració d'una hora de guàrdia respecte a allò que s'ha determinat en l'annex II, II, 1.2 de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV de 15 de juliol).
Les funcions del professorat en l'atenció de recreacions hauran de precisar-se en el Reglament de Règim Interior de l'institut, tenint en compte que l'alumnat d'Educació Secundària, en tant que ensenyament obligatori, no pot abandonar el centre durant el període horari establit, i es contemplaran entre elles:
a. Vetlar pel desenvolupament de la normativa de convivència i sociabilitat que contemple el Reglament de Règim Interior del centre.
b. Atendre les incidències que puguen produir-se en el període de recreació.
V. Activitats de final de curs
D'acord amb el que estableix l'Ordre vigent de Calendari Escolar, en els mesos de juny i setembre, i durant el període no destinat a activitats lectives amb l'alumnat, el professorat restarà en els centres desenvolupant les activitats següents:
1. Reunions d'òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica per a realitzar: 
- La memòria avaluadora de la programació general anual. 
- Les propostes i els acords que l'equip directiu haurà de considerar per a l'elaboració de la Programació General Anual del curs pròxim.
- La planificació del treball que es farà per a l'elaboració, si s'escau, del Projecte Curricular de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat.
- L'aprovació, si s'escau, del Projecte Curricular, en el grau de elaboració en què es trobe.
2. Professorat
Entre l'últim dia de classe, establert pel calendari escolar, i les proves de suficiència el professorat complirà un horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, per tal de facilitar-los les orientacions necessàries per a recuperar les matèries no aprovades i les orientacions relatives al seu futur acadèmic o professional.
La Prefectura d'Estudis elaborarà aquest horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, tenint en compte les propostes dels departaments didàctics, que es responsabilitzaran del seu efectiu compliment, i el traslladarà a la direcció del centre que establirà el mètode que estime més oportú per a la seua publicació.
3. Calendari d'activitats
Abans del dia 1 de maig, la Direcció del centre enviarà al Servei d'Inspecció Educativa, el calendari d'activitats de final de curs, en què es faran constar les dates de les activitats següents:
3.1. Activitats de maig i juny
- Exàmens finals per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors. 
- Sessió d'avaluació final d'alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors.
- Sessió d'avaluació final de COU.
- Entrega de notes finals als alumnes de COU.
- Horari de recepció i atenció d'alumnes i de pares d'alumnes pels professors del centre.
- Calendari de reunions dels òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica.
- Calendari i horari de les proves de suficiència i dels exàmens d'alumnes lliures de BUP.
- Calendari i horari de les proves lliures per a alumnes de FP.
- BUP i FP: sessió d'avaluació final.
- Entrega de notes finals als alumnes. 
3.2. Activitats de setembre
- Calendari d'exàmens extraordinaris de setembre (alumnes oficials i lliures).
- Sessió d'avaluació extraordinària de setembre d'alumnes oficials, lliures i amb assignatures pendents de cursos anteriors.
- Entrega de notes als alumnes i horari d'atenció a pares i alumnes.
VI. Consideracions finals
1) La Direcció de cada centre complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa. 
2) La Inspecció Educativa vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució. 
3) Els directors Territorials de Cultura i Educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que sorgisquen en l'aplicació d'aquesta resolució.
4) Queda sense efecte la Resolució de 21 de juliol de 1997, de la Secretaria General i de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i de Política Lingüística, de Centres Docents i de Personal, per la qual es dicten instruccions complementàries per a la constitució de grups i determinació de necessitats del professorat, organització i funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments de BUP, COU i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.
València, 9 de juliol de 1998
La secretària general: Amparo Koninckx Frasquet.
La directora general de Centres Docents: Concepción Gómez Ocaña.
El director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística: Josep Vicent Felip i Monlleó.