RESOLUCIÓ de 27 de juny de 2023, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2023-2024. [2023/7359]
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, és la llei bàsica del sistema educatiu, i les seues modificacions realitzades mitjançant la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, entren en vigor d’acord amb el calendari d’implantació que s’estableix en la disposició final cinquena d’aquesta llei. 
La Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l’adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021), té per objecte garantir els drets fonamentals dels xiquets, xiquetes i adolescents a la seua integritat física, psíquica, psicològica i moral enfront de qualsevol forma de violència, assegurant el lliure desenvolupament de la seua personalitat i establint mesures de protecció integral, que incloguen la sensibilització, la prevenció, la detecció precoç, la protecció i la reparació del mal en tots els àmbits en els quals es desenvolupa la seua vida. 
La Llei orgànica 10/2022, de 6 de setembre, de garantia integral de la llibertat sexual (BOE 215, 07.09.2022), pretén ser la garantia i la protecció integral del dret a la llibertat sexual i l’erradicació de totes les violències sexuals.
La Llei orgànica 1/2023, de 28 de febrer, (BOE 51, 01.03.2023), per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2010, de 3 de març, de salut sexual i reproductiva i de la interrupció voluntària de l’embaràs, en el seu apartat 8 modifica el capítol III sobre mesures en l’àmbit de l’educació i la sensibilització relatives als drets sexuals i reproductius.

La Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l’Àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012), adopta mesures integrals per a l’erradicació de la violència sobre la dona, en l’àmbit competencial de la Generalitat, oferint protecció i assistència tant a les dones víctimes de la violència com als seus fills i filles menors i/o persones subjectes a la seua tutela o acolliment, així com mesures de prevenció, sensibilització i formació amb la finalitat d’implicar tota la societat de la Comunitat Valenciana, dedicant l’article 22 a la coeducació.
La Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana (DOGV 7434, 31.12.2014), modificada per la Llei 8/2018, de 20 d’abril, de la Generalitat (DOGV 8279, 23.04.2018), estableix en l’article 54, «Drets generals i àmbit d’aplicació», que tots els menors tenen dret a la protecció i a l’atenció sanitària, així com a les cures necessàries per a la seua salut i benestar en la seua qualitat d’usuaris i pacients del Sistema Valencià de Salut. L’article 59 estableix que les accions en matèria de salut escolar exigeixen l’actuació coordinada dels departaments competents en matèria de sanitat i educació.

El Pla valencià d’acció en salut mental, drogodependències i conductes addictives (2023-2026) recull els protocols entre educació i sanitat per a la detecció i atenció precoç d’aquestes. Aquests protocols s’estableixen en la Resolució conjunta d’11 de desembre de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l’atenció precoç de l’alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017), i en la Resolució conjunta de 18 de novembre de 2022, de la Direcció General d’Inclusió Educativa i de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, per la qual s’estableix el protocol d’actuació per a la detecció de conductes d’abús o tràfic de drogues i altres addiccions (DOGV 9481, 30.11.2022).
La Llei 8/2017, de 7 d’abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017), estableix diferents mesures en l’àmbit de l’educació en matèria d’identitat i expressió de gènere, diversitat sexual i familiar en l’àmbit educatiu.
La Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut (DOGV 8168, 13.11.2017), defineix el seu àmbit d’aplicació en les persones entre 12 i 30 anys, les dues edats incloses, i estableix que els poders públics impulsaran la cultura participativa de les persones joves per tal de millorar els sistemes i les estructures democràtiques, i també garantir-los l’exercici d’un paper actiu de transformació i el canvi de la societat amb la seua intervenció en els afers públics.

La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), estableix el Programa d’educació plurilingüe i intercultural en tots els centres i regula l’elaboració del projecte lingüístic de centre.
La Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d’igualtat de les persones LGTBI, tracta en determinats articles mesures que cal tindre en compte en l’àmbit de l’educació (DOGV 8436, 03.12.2018).

La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018) indica que en tots els procediments que els afecten s’ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l’article 17 de la Llei, respecte del dret de les persones menors d’edat a ser informades, oïdes i escoltades. En l’article 10 es tracta l’abordatge integral de la violència contra la infància i l’adolescència.

La Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, estableix i regula l’accessibilitat cognitiva i les seues condicions d’exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).
La Llei 15/2022, de 12 de juliol, integral per a la igualtat de tracte i la no discriminació (BOE 167, 13.07.2022), té per objecte garantir i promoure el dret a la igualtat de tracte i la no discriminació, així com respectar la igual dignitat de les persones en desenvolupament dels articles 9.2, 10 i 14 de la Constitució que tracten sobre la igualtat, dret, deures fonamentals i llibertats. A aquest efecte, la llei regula els drets i les obligacions de les persones, físiques o jurídiques, públiques o privades, estableix principis d’actuació dels poders públics i preveu mesures destinades a previndre, eliminar, i corregir qualsevol forma de discriminació, directa o indirecta, en els sectors públic i privat.
La Llei 39/2022, de 30 de desembre, de l’Esport (BOE 314, 31.12.2022), estableix com una de les seues finalitats el foment de l’educació física i l’esport en totes les etapes de la vida com a part fonamental de la millora de la qualitat de vida i l’adquisició d’hàbits saludables, tant dins com fora del sistema educatiu.
La Llei 1/2023, de 20 de febrer, de cooperació per al desenvolupament sostenible i la solidaritat global (BOE 44, 21.02.2023), dedica l’article 11 a l’educació per al desenvolupament sostenible i la ciutadania global.
Llei 4/2023, de 28 de febrer, per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI (BOE 51, 01.03.2023), en la secció 5a estableix mesures en l’àmbit de l’educació.
La Llei 2/2023, de 13 de març, de la Generalitat, de protecció, benestar i tinença d’animals de companyia i altres mesures de benestar animal (DOGV 9553, 14.03.2023), indica que la conselleria competent en educació haurà de programar anualment en els centres escolars accions educatives i de sensibilització sobre els objectius i principis d’aquesta llei.
La Llei 4/2023, de 13 d’abril, de la Generalitat, de participació ciutadana i foment de l’associacionisme de la Comunitat Valenciana (DOGV 9579, 20.04.2023), inclou referències a la participació ciutadana en el sistema educatiu valencià.
La Llei 5/2023, de 13 d’abril, de la Generalitat, integral de mesures contra el despoblament i per l’equitat territorial a la Comunitat Valenciana (DOGV 9580, 21.04.2023), té com a finalitat promoure i garantir la permanència en el sistema educatiu de l’alumnat de les zones rurals més enllà de l’ensenyament bàsic i aconseguir els principis d’equitat, no discriminació i igualtat d’oportunitats que regeixen el sistema educatiu, així com el desenvolupament d’aquelles accions i programes que incidisquen en el manteniment i en l’impuls de la llengua i la cultura pròpies com a eixos de cohesió social i territorial.
A més, diferents estratègies i plans han incorporat mesures específiques en l’àmbit educatiu, com l’Estratègia valenciana per a la igualtat i la inclusió del poble gitano 2018-2023, l’Estratègia Valenciana de Migracions 2021-2026, l’Estratègia valenciana per a la igualtat de tracte, la no discriminació i la prevenció dels delictes d’odi 2019-2024, Pla estratègic de memòria democràtica de la Comunitat Valenciana (DOGV 9578, 19.04.2023) o el Pla director de coeducació. Pel que fa a l’adopció de l’Estratègia Valenciana de Desenvolupament Sostenible (EDS) 2020-2030, i l’adaptació de l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) al context educatiu, s’ha aprofundit en la integració dels ODS 4 (educació de qualitat), 5 (igualtat de gènere), 10 (reducció de les desigualtats) i 16 (pau, justícia i institucions sòlides) en les polítiques educatives. Finalment, l’Estratègia d’Intel·ligència Artificial de la Comunitat Valenciana permetrà que l’aprenentatge, en l’àmbit educatiu, siga molt més personalitzat perquè millore el rendiment de l’alumnat i l’eficiència del professorat.

El Reial decret 205/2023, de 28 de març, estableix les mesures relatives a la transició entre plans d’estudis, com a conseqüència de l’aplicació de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació (BOE 75, 29.03.2023).
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), té com a objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d’un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d’equitat i igualtat d’oportunitats en l’accés, participació, permanència i progrés de tot l’alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d’aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d’exclusió.

El Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), va derogar explícitament el Decret 234/1997, de 2 de setembre, pel qual s’aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts d’Educació Secundària (DOGV 3073, 08.09.1997); però, no obstant això, la disposició transitòria tercera del Decret 252/2019, sobre el desplegament reglamentari, estableix que, en tot el que s’ajuste a una regulació que es remeta a disposicions, reglamentàries ulteriors, i mentre aquestes no siguen dictades, seran aplicables, en cada cas, les normes vigents, sempre que no s’oposen al que es disposa en el decret esmentat.
El Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, determina la jornada lectiva del personal docent i el nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), té per objecte regular l’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, perquè, des d’un vessant de drets, inclusiu, intercultural, amb perspectiva de gènere i de forma cooperativa entre tots els agents implicats, contribuïsca a l’optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional, acadèmic i professional de l’alumnat, garantisca l’orientació al llarg de tot l’itinerari formatiu i acompanye els centres docents en el procés de transformació cap a la inclusió.

El Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022).
El Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, estableix l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022).
El Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià, regula el model de gestió de la igualtat i la convivència, l’Observatori de la Igualtat i la Convivència i els drets i deures de l’alumnat, del professorat, de les famílies o representants legals de l’alumnat i del personal d’administració i de serveis i del personal no docent d’atenció educativa (DOGV 9471, 16.11.2022).
L’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), té per objecte regular l’organització de la resposta educativa als centres docents, en el marc de l’educació inclusiva, a fi de garantir l’accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l’alumnat, com a nucli del dret fonamental a l’educació i des dels principis de qualitat, igualtat d’oportunitats, equitat i accessibilitat universal.

L’Ordre 23/2021, de 6 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport (DOGV 9124, 09.07.2021), determina els criteris de creació de llocs de professorat de l’especialitat d’Orientació Educativa en els equips d’Orientació Educativa, i ordena la creació de les unitats especialitzades d’Orientació.
La Conselleria d’Educació, Cultura i Esport és conscient que el problema de l’excessiva burocràcia va més enllà de la situació actual, per la qual cosa es vol traslladar el compromís de revisió i d’anàlisi de tota la normativa vigent amb la finalitat d’introduir els canvis necessaris, en el marc de les possibilitats de regulació normativa, per a reduir de manera significativa les tasques burocràtiques dels centres.
És per això que, des del curs passat s’han eliminat referències a altres plans i programes regulats per aquesta Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, i que, d’ara endavant, s’inclouen en el projecte educatiu de centre (PEC) i es revisen anualment al realitzar la memòria del centre, per tal que servisquen en l’elaboració per part dels centres educatius dels seus plans d’actuació per a la millora (PAM), que elaboren anualment.
Tot això amb els següents objectius:
– Afavorir l’exercici de l’autonomia pedagògica i organitzativa per part dels centres educatius perquè puguen desenvolupar la millor resposta educativa al conjunt de la comunitat educativa i, especialment, al seu alumnat.
– Reduir tasques administratives d’índole burocràtica que no tenen un impacte positiu en el funcionament del centre ni en els processos d’ensenyament i aprenentatge.
– Homogeneïtzar i simplificar el contingut i els criteris d’elaboració, aprovació, seguiment i avaluació dels documents institucionals del centre.
Aquestes instruccions es refereixen a les mesures d’ordenació acadèmica, la coordinació docent, l’elaboració del projecte educatiu i la programació general anual, els horaris lectius, i altres aspectes didàctics i organitzatius en els quals s’han d’incloure de manera transversal i en tot moment els principis coeducatius que s’indiquen a continuació:

1. L’eliminació dels prejudicis, estereotips i rols en funció del sexe, construïts segons els patrons socioculturals de conducta assignats a dones i homes, per tal de garantir, per a tot l’alumnat possibilitats de desenvolupament personal integral.
2. La prevenció de la violència contra les dones, mitjançant l’aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a la igualtat de drets i oportunitats de dones i homes.
3. La promoció dels valors com el respecte, la solidaritat, la tolerància, l’empatia i la responsabilitat, que faciliten la comunicació, el diàleg i la restauració, i que resulten fonamentals a l’hora de conviure. Hauran de regir les relacions entre tots els membres de la comunitat educativa.

4. Els materials didàctics i llibres de text que s’utilitzen hauran de ser coeducatius i faran un ús no sexista del llenguatge i de les imatges per garantir-lo d’una manera transversal.
5. La visibilització dels sabers de les dones al llarg de la història en programacions i materials didàctics per situar-les en el context sociocultural que els correspon i garantir la presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes.
6. La capacitació de l’alumnat perquè l’elecció de les opcions acadèmiques i professionals es realitze lliure de condicionaments basats en el gènere.
És per això que totes les actuacions recollides a la PGA s’implementaran mitjançant una pedagogia d’acord amb aquests principis coeducatius.
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l’Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l’Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022) resolc:

Apartat únic
Aprovar les instruccions incloses en l’annex únic, a les quals s’han d’ajustar l’organització i el funcionament dels centres educatius que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs acadèmic 2023-2024.

València, 27 de juny de 2023. – El secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.

ANNEX ÚNIC
Instruccions d’organització i funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs acadèmic 2023-2024

ÍNDEX
1. Projecte educatiu de centre
1.1. Consideracions generals
1.2. Continguts del projecte educatiu de centre
1.2.1. Els objectius, les prioritats d’actuació i la línia pedagògica del centre
1.2.2. Les característiques de l’entorn social i cultural del centre
1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre

1.2.4. La concreció dels currículums establits per l’Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits en el centre
1.2.5. projecte lingüístic de centre
1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l’Administració educativa
1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular
1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura
1.2.6.3. Organització de l’orientació educativa i professional
1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat

1.2.6.5. Mesures per a la promoció i la gestió de la igualtat i convivència
1.2.6.6. Mesures d’acollida i de transició o continuïtat entre nivells, cicles, etapes i modalitats d’escolarització.
1.2.6.7. Actuacions d’orientació acadèmica i professional
1.2.6.8. Acció tutorial
1.2.6.9. projecte educatiu de menjador escolar
1.2.6.10. Pla digital de centre
1.2.6.11. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l’alumnat
1.2.6.12. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre
1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu
2. Projecte de gestió i règim econòmic
2.1. Consideracions generals
2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres

3. Normes d’organització i funcionament
3.1. Consideracions generals
3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació
3.3. Altres aspectes relatius a l’organització i al funcionament dels centres
3.3.1. Incidències d’inici de curs
3.3.2. Accés als centres
3.3.3. Criteris per a la constitució de grups i confecció d’horaris

3.3.3.1. Educació Secundària Obligatòria
3.3.3.2. Batxillerat
3.3.4. Atenció a l’alumnat en cas d’absència de professorat
3.3.5. Participació de l’alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d’altre personal extern als centres docents
3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents
3.3.7. Ús social dels centres educatius
3.3.8. Competències de les Forces i Cossos de Seguretat davant del requeriment i comprovació de documentació personal sobre alumnat menor d’edat en centres escolars
3.3.9. Salut i seguretat en els centres educatius
3.3.10. Assistència sanitària a l’alumnat
3.3.11. Mesures d’emergència i plans d’autoprotecció del centre

3.3.12. Prevenció de riscos laborals en el sector docent
3.3.12.1. Adaptació de llocs de treball
3.3.12.2. Valoració de risc durant l’embaràs i la lactància
3.3.12.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals
3.3.13. Canvis de denominació
3.3.14. Instituts escola
4. Programació general anual
4.1. Consideracions generals
4.2. Continguts de la PGA
4.2.1. Informació administrativa
4.2.1.1. Horari general del centre
4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat, del personal docent i del personal no docent d’atenció educativa
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat
4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d’atenció educativa
4.2.1.3. Calendari d’avaluacions i recuperacions
4.2.1.4. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, de lliurament de la informació i d’entrevistes a les persones representants legals de l’alumnat
4.2.1.5. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent
4.2.1.5.a. Capacitació lingüística del professorat
4.2.1.5.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià

4.2.1.5.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera
4.2.1.6. Llibres de text i altres materials curriculars
4.2.1.7. Productes de suport per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat
4.2.1.8. Programa anual de menjador escolar
4.2.1.9. Programa anual d’activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris
4.2.1.10. Programa d’activitats formatives de centre
4.2.2. Pla d’actuació per a la millora
4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l’alumnat des d’una perspectiva inclusiva
4.2.2.1.a. Consideracions generals
4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de departament
4.2.2.1.c. Programacions d’aula
4.2.2.1.d. Activitats del departament d’Orientació Educativa i Professional
4.2.2.1.e. Programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, dins del Programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)
4.2.2.2. L’actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre
4.2.2.2.a. Revisió del projecte educatiu de centre
4.2.2.2.b. La situació del projecte lingüístic del centre i l’aplicació del programa
4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu
4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l’avaluació del PAM
4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA
4.4. Memòria de final de curs
5. Òrgans de coordinació docent
5.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició, coordinació i funcions
5.2. Equips educatius. Composició, coordinació i funcions
5.3. Departaments didàctics
5.4. Departament d’Orientació Educativa i Professional. Composició i funcions
5.5. Tutories
5.6. Altres figures de coordinació
5.6.1. Persona coordinadora d’Educació Secundària Obligatòria
5.6.2. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)
5.6.3. Persona coordinadora de formació
5.6.4. Persona coordinadora d’igualtat i convivència
5.6.5. Persona coordinadora del Programa de reutilització de llibres i materials curriculars
5.6.6. Persona coordinadora de cicles formatius
5.6.7. Persona coordinadora de l’aula d’Informàtica
5.6.8. Persona coordinadora de l’agrupació de zona
6. Personal docent, personal no docent d’atenció educativa i personal d’administració i serveis
6.1. Personal docent
6.1.1. Actuacions per a l’acollida del professorat de nova incorporació al centre
6.1.2. Horari del personal docent
6.1.3. Horari del professorat d’Orientació Educativa
6.1.4. Horari de l’equip directiu
6.1.5. Horari del professorat que desenvolupe funcions de coordinació docent
6.1.6. Elaboració dels horaris
6.1.7. Professorat de Religió
6.1.8. Compliment de l’horari
6.1.9. Plantilla de professorat
6.1.10 Prioritat per a l’elecció d’horaris
6.1.11. Atribució docent del professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat
6.1.12. Substitució de docents
6.1.13. Notificació de la participació en l’exercici del dret de vaga del personal docent i no docent
6.2. Personal no docent d’atenció educativa
6.2.1. Horaris del personal no docent d’atenció educativa
6.2.2. Actuacions per a l’acollida del personal no docent d’atenció educativa
6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d’atenció educativa
6.3. Personal d’administració i serveis
6.4. Altre personal
7. Ensenyaments
7.1. Educació Secundària Obligatòria
7.1.1. Organització curricular en Educació Secundària Obligatòria
7.1.2. Concreció curricular
7.1.3. Aspectes relatius a la regulació de les matèries optatives de l’Educació Secundària Obligatòria
7.1.4. Cicles formatius de grau bàsic
7.1.5. Programes pedagògics
7.1.5.1. Programes de diversificació curricular (PDC)
7.1.5.2. Programa d’aula compartida (PAC)
7.1.6. Avaluació dels processos d’aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l’alumnat
7.1.7. Consell orientador
7.1.8. Prova extraordinària
7.1.9. Condicions de formació per a impartir docència de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat o concertat
7.1.10. Exempcions i convalidacions
7.1.11. Canvi de llengua estrangera
7.1.12. Alumnat d’Educació Secundària Obligatòria amb matèries pendents de superació del sistema que s’extingeix
7.1.13. Premis extraordinaris i menció honorífica en l’etapa
7.1.14. Avaluació de diagnòstic 2n d’ESO
7.1.15. Ensenyaments de Religió
7.2. Batxillerat
7.2.1. Organització curricular en Batxillerat
7.2.2. Concreció curricular
7.2.3. Accés
7.2.4. Avaluació dels processos d’aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l’alumnat
7.2.5. Repetició completa de segon curs de Batxillerat
7.2.6. Canvi de modalitat o de via
7.2.7. Exempcions i convalidacions
7.2.8. Canvis de llengua estrangera
7.2.9. Continuïtat entre matèries
7.2.10. Obtenció del títol de Batxillerat des d’altres ensenyaments
7.2.11. Exempcions de qualificació en Batxillerat per a l’alumnat amb necessitats educatives especials
7.2.12. Càlcul de la qualificació final de l’etapa de Batxillerat
7.2.13. Matrícula d’honor
7.2.14. Ensenyaments de Religió
8. Alumnat
8.1. Drets i deures de l’alumnat
8.2. Dret de l’alumnat a una avaluació objectiva i reclamació de qualificacions
8.3. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats
8.4. Alumnat nouvingut
8.5. Esportistes d’alt nivell i d’alt rendiment, i esportistes d’elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana
9. Matrícula
9.1. Documents de matrícula
9.2. NIA
9.3. Trasllat de matrícula
9.4. Anul·lació de matrícula en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat
10. Centres de pràctiques i estudiants ERASMUS11. ITACA. Tecnologies de la informació i la comunicació i protecció de dades personals
11.1. Normativa que s’ha de preveure en matèria de l’ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals
11.2. ITACA
11.3. Ús de plataformes informàtiques en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat
11.4. Identitat digital de l’alumnat, del personal docent i del personal no docent d’atenció educativa
Consideracions finals

1. Projecte educatiu de centre
1.1. Consideracions generals
Un dels aspectes que garanteix la qualitat dels processos educatius és l’autonomia dels centres. Convé, per això, que cada centre puga gestionar el personal docent i no docent, així com els recursos materials per tal de donar la millor resposta educativa a l’alumnat en funció de les característiques de la comunitat educativa que el compon. Així doncs, els límits que aquesta autonomia comporta, es deriven de la necessitat mateixa que els centres educatius i l’educació oferida en aquests, mantinguen una retroalimentació amb la societat i l’entorn en què s’insereixen.
És responsabilitat de l’Administració educativa garantir la qualitat de les experiències d’aprenentatge que es duen a terme a tots els centres, de manera que ha de supervisar que el marge de maniobra més ampli que se’ls atorga es traduïsca en beneficis per a tot l’alumnat.

Un centre educatiu de qualitat ha de donar resposta a l’equilibri complex que hi ha entre l’excel·lència, entesa com la posada en marxa de processos educatius encaminats a aconseguir que tot l’alumnat amb inquietuds tinga la possibilitat d’anar més enllà de la simple suficiència, i l’equitat, que trenca amb la falsa idea que l’equipara amb la uniformitat, de manera que tot l’alumnat desenvolupe plenament i de manera integral la seua personalitat.
El projecte educatiu de centre (d’ara en avant, PEC) és, entre tots els documents dels centres, el document referent per a donar resposta a la diversitat de les necessitats personals i educatives de l’alumnat que es deriven d’una societat plural.
D’acord amb el que es disposa en l’article 70.1 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, el PEC és el document en el qual la comunitat educativa ha d’expressar les seues necessitats i plantejar les seues prioritats de manera singular.
L’article 70.2 de l’esmentat Decret 252/2019 estableix que el PEC recull els principis que fonamenten, donen sentit i orienten les decisions que generen i vertebren els diferents projectes, plans i activitats del centre i que ha d’incloure mesures per a promoure valors d’equitat, responsabilitat, coeducació, interculturalitat, llibertat, sentit crític, prevenció i resolució pacífica de conflictes per a erradicar la violència a les aules i per a fomentar la igualtat entre dones i homes.

L’article 70.3 de l’esmentat Decret 252/2019 indica que el PEC incorporarà els criteris per a la personalització de l’ensenyament i promourà metodologies que posen en valor els aprenentatges significatius, la col·laboració, la cooperació, i la utilització dels recursos de l’entorn.

El PEC ha d’abraçar la complexitat i comprendre el context per a desenvolupar una anàlisi coherent, incorporant metodologies innovadores per a poder desenvolupar els continguts curriculars. És una eina útil per a cohesionar l’equip educatiu, ja que requereix reflexionar i prendre acords que permeten revisar, actualitzar i consensuar els principis i valors que atorguen identitat al centre, i que permetrà definir la línia pedagògica del centre.
Per això, d’acord amb el que disposa l’article 70.4 de l’esmentat Decret 252/2019, el seu contingut ha de ser clar i reflectir un compromís col·legiat de tota la comunitat escolar per a oferir la millor resposta en clau educativa a la diversitat social, econòmica i cultural del context per al qual es defineix, tenint en compte les característiques de l’alumnat, de la comunitat educativa i de l’entorn social i cultural del centre. Així mateix, ha d’incloure les línies i criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de mesures a mitjà i a llarg termini per a la promoció de la igualtat i la convivència, amb un apartat específic en què consten les accions de tota la comunitat educativa per a construir un clima escolar positiu que afavorisca la sensibilització, la prevenció, la detecció, el tractament educatiu dels conflictes i una intervenció efectiva en la regulació de la convivència escolar i la reparació del dany, així com els principis coeducatius i evitar aquelles actituds que afavorisquen la discriminació sexista i, mitjançant la intervenció positiva, promocionar, a partir de la posada en valor de les aportacions de les dones en cada àrea, el desenvolupament personal integral de totes les persones membres de la comunitat. Ha de garantir el respecte a la identitat de gènere sentida i incorporar accions encaminades a la no-discriminació que permeten superar els estereotips i comportaments sexistes i discriminatoris.

A més, seguint les indicacions dels apartats 1 i 7 de l’article 24 de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d’igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018), en el PEC i en tots els documents que regulen la vida del centre, s’inclouran la promoció de la igualtat en la diversitat i la no-discriminació de les persones LGTBI. A més, es fomentaran activitats de sensibilització amb la col·laboració de col·lectius LGTBI i de les persones progenitores i/o persones tutores legals i familiars de persones LGTBI. Totes aquestes accions incorporades als documents, plans i programes aprovats pels centres educatius, i aquelles altres que incorporen els centres per raó de la seua autonomia pedagògica, hauran de basar-se en fonts de referència avalades per la literatura científica sobre la matèria i remetre a les normes internacionals que garanteixen la protecció dels drets humans i els principis d’igualtat i no-discriminació, continguts en els tractats signats per l’Estat espanyol.
Aquests documents hauran de recollir també les recomanacions en relació amb la igualtat i convivència pel que fa a la implementació de mesures que perseguisquen la igualtat real de totes les persones que conformen la comunitat educativa, així com les estratègies pedagògiques i psicopedagògiques encaminades a garantir la igualtat en la diversitat, la no-discriminació cap a les persones LGTBI, mesures preventives, d’acompanyament i intervenció que donen resposta a possibles casos de vulneració de drets o violència infligida cap a aquestes persones.
Finalment, i com a continuació del treball realitzat durant el curs anterior, per tal de portar a terme les tasques de revisió i seguiment de tots els plans i programes desenvolupats pels centres que formen part del projecte educatiu de centre (PEC) i de les seues concrecions anuals incloses en la Programació general anual (PGA) i en el Pla d’actuació per a la millora (PAM), no serà necessari que els centres elaboraren documents específics sinó que bastarà la revisió i seguiment en el marc de l’elaboració de la memòria de final de curs, mitjançant la qual, el consell escolar, el claustre i l’equip directiu avaluaven el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses en el seu PAM, durant aquest curs escolar 2023-2024.

1.2. Continguts del projecte educatiu de centre
El contingut s’ajustarà al que disposa l’article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, els articles 70 i 71 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), l’article 20 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022), l’article 21 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022) i també seran aplicables la resta de disposicions vigents que estableixen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut del PEC.

A aquests efectes, el PEC inclourà les principals línies d’actuació i estratègies de consecució dels objectius establits, a mitjà i llarg termini, i tractarà els aspectes següents:

1.2.1. Els objectius, les prioritats d’actuació i la línia pedagògica del centre
La comunitat educativa ha de plantejar-se, amb una projecció de futur, quin tipus de centre educatiu desitja ser, els valors en els quals es vol educar l’alumnat i el seu compromís amb l’entorn. Les seues necessitats, expectatives, aspiracions i prioritats han de conjugar-se, òbviament, amb els principis i finalitats de la normativa en vigor.
D’ací sorgiran les senyes d’identitat del centre, enteses com el conjunt de valors, objectius i prioritats d’actuació d’un centre, i definides a través de la comunitat educativa a la qual presta servei, i es partirà d’un model d’escola equitativa, inclusiva i innovadora que constituirà la seua singularitat creant entorns on la convivència es gestiona en positiu, des de la perspectiva dels drets humans, de la coeducació i de l’educació socioemocional, i on es protegeixen els drets de totes les persones membres de la comunitat educativa.

A més, s’establirà la línia pedagògica del centre que done coherència al procés educatiu, entesa com el conjunt d’estratègies, procediments, tècniques i accions organitzades planificades pel personal educatiu, de manera conscient i reflexiva, que, coordinades entre si, tenen la finalitat de facilitar possibilitats d’aprenentatge de l’alumnat cap a la consecució dels objectius i les competències clau i específiques, en entorns escolars segurs, inclusius, solidaris de promoció del bon tracte i de gestió positiva del conflicte.
Tots els elements del PEC han de prendre com a referència els principis i les línies d’actuació establits en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018), que caracteritzen el model d’escola inclusiva, a fi de concretar les actuacions necessàries que donen resposta a la diversitat de necessitats de tot l’alumnat, tot considerant els recursos disponibles i les característiques del context sociocomunitari.
Tanmateix, hauran de tindre en compte el model de gestió de la igualtat i la convivència d’acord amb els principis i valors recollits en els articles 7 i 8 del Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià.

1.2.2. Les característiques de l’entorn social i cultural del centre
Les característiques de l’entorn social i cultural del centre són un element imprescindible a tindre en compte a l’hora d’establir els seus objectius, les seues prioritats d’actuació i desenvolupar els projectes educatius. L’arrelament i l’obertura del centre en l’entorn, del qual forma part, resulten fonamentals per tal d’aconseguir un compromís efectiu de tots els sectors que conformen la comunitat educativa i la creació de xarxes de solidaritat i voluntariat.
Tampoc s’ha d’oblidar que els centres educatius han de facilitar el coneixement dels recursos, serveis i possibilitats del seu entorn més immediat de manera que siguen centres d’ensenyament permanent a l’abast de la ciutadania, compromesos amb la sostenibilitat i la participació responsable.
Els centres, a més, han d’establir contactes i relacions amb les entitats més representatives i significatives del seu entorn més immediat (associacions veïnals, comerços, empreses, biblioteques públiques, associacions culturals, ajuntaments, serveis socials, etc.) per tal d’afavorir una bona relació. A més, s’han de buscar sinergies amb els agents socioeconòmics de l’entorn, a fi de promoure nous acords de col·laboració que faciliten la inclusió de l’alumnat en el context sociocomunitari i dinamitzen els canvis socials, econòmics i culturals d’aquest entorn.

L’entorn social i cultural del centre repercuteix en el desenvolupament competencial de l’alumnat. Per això, es fa necessari que els centres educatius participen, col·laboren i s’impliquen en les necessitats reals de la comunitat on es troben a través de metodologies actives i participatives.

1.2.3. Les línies i criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre

S’inclouran en el PEC les línies i criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de determinades mesures a mitjà i llarg termini per part del centre en relació als següents aspectes:
– L’organització i el funcionament del centre.
– La participació dels diversos estaments de la comunitat educativa i les formes de col·laboració entre aquests.
– La cooperació entre les famílies o representants legals de l’alumnat i el centre.
– La coordinació amb els serveis del municipi, les relacions amb institucions públiques i privades per a la millor consecució de les finalitats establides, així com la possible utilització de les instal·lacions del centre per part d’altres entitats per a realitzar activitats educatives, culturals, esportives o altres de caràcter social.
– L’organització de l’orientació educativa i l’acció tutorial.
– L’acollida i la transició o continuïtat entre nivells, cicles, etapes i modalitats d’escolarització.
– L’orientació acadèmica i professional.
– La resposta educativa per a la inclusió de tot l’alumnat.
– La promoció i la gestió de la igualtat i la convivència amb perspectiva comunitària mitjançant estratègies organitzatives i pràctiques educatives basades en el diàleg igualitari, la prevenció de la violència i el benestar emocional.
– La promoció i bon ús de les tecnologies de la informació i les comunicacions.
– La innovació educativa a través de noves metodologies integradores, cooperatives i col·laboratives que motiven l’aprenentatge i milloren els resultats acadèmics de l’alumnat.
– L’educació plurilingüe i intercultural.

1.2.4. La concreció dels currículums establits per l’Administració educativa per als diferents ensenyaments impartits en el centre
1. Serà aplicable la normativa següent:
Per als cursos d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat seran aplicables el Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022) i el Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022).
2. D’acord amb la normativa indicada al punt anterior:
a). Cada centre, en funció de les característiques socioeducatives del seu alumnat i de l’entorn, ha de desenvolupar i adaptar el currículum establit en aquest decret d’acord amb la línia pedagògica del centre, mitjançant tres nivells de concreció dels documents següents: concreció curricular de centre, propostes pedagògiques de departament i programacions d’aula.
b). Aquests documents, fruit de la reflexió pedagògica, s’han de considerar instruments flexibles i oberts, en construcció, revisió i millora constants.
c). Respecte a la concreció curricular, s’han de tindre en compte les consideracions següents:
– La concreció curricular és el document que recull les propostes pedagògiques dels diferents departaments.
– La concreció curricular forma part del projecte educatiu de centre.

– El claustre i, en el cas dels centres privats, l’òrgan amb competències anàlogues, ha d’aprovar i avaluar la concreció curricular per tal d’impulsar i desenvolupar els principis, els objectius i la línia pedagògica pròpia del centre educatiu per a un aprenentatge competencial orientat a l’exercici d’una ciutadania activa. Així mateix, la concreció curricular ha de garantir tant la continuïtat del procés educatiu de l’alumnat com la seua incorporació al món laboral.

1.2.5. Projecte lingüístic de centre
1. El projecte lingüístic de centre (PLC) és l’instrument mitjançant el qual cada centre educatiu articula, concreta i adequa al centre educatiu el Programa d’educació plurilingüe i intercultural (PEPLI).
2. Serà aplicable la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018), que en l’article 15 especifica el seu contingut:
a) El Pla d’ensenyaments i ús vehicular de les llengües: proporció d’ús vehicular de cada llengua, enfocaments metodològics, mesures de suport, i tractament de les persones nouvingudes i vulnerables.
b) El Pla de normalització lingüística del centre: mesures de promoció del valencià en els àmbits administratiu, de gestió i planificació pedagògica i social i d’interrelació amb l’entorn.
c) La proposta d’avaluació de l’assoliment dels objectius del projecte.
3. Tots els centres públics i els privats sostinguts amb fons públics han d’adaptar el seu PLC als nous currículums aprovats per decret del Consell (Decret 107/2022, de 5 d’agost i Decret 108/2022, de 5 d’agost) per als ensenyaments d’ESO i Batxillerat, a través de la PGA per a l’aplicació durant el pròxim curs.
4. Els centres educatius comptaran amb l’assessorament i el suport dels assessors tècnics docents en matèria de plurilingüisme per a l’aplicació i el seguiment dels projectes lingüístics de centre.

1.2.6. Els diferents plans i programes establits per l’Administració educativa
La Conselleria d’Educació, Cultura i Esport ha establit mitjançant una normativa de diferents rangs una gran varietat de plans i programes amb la intenció d’afavorir la millora contínua dels centres educatius.

Aquesta normativa, junt amb el gran nombre de plans i programes establits, ha fet que, en lloc de posar l’èmfasi en les actuacions que es deriven d’aquests plans i programes, s’haja focalitzat en la realització de documents i procediments administratius per a la seua elaboració, el seu seguiment i la seua avaluació, que ha provocat un increment de la burocràcia per als centres.
La normativa de desenvolupament de molts d’aquests plans i programes s’ha simplificat a través dels nous decrets que regulen l’ordenació i el currículum de les diferents etapes de manera que, ja no es parla de plans i programes, sinó de mesures a prendre pels centres per tal de treballar amb la finalitat d’aconseguir els objectius previstos.
Amb caràcter general, i mentre es continua amb el procés ja iniciat de simplificació administrativa, els plans i els programes que ja han sigut elaborats pels centres educatius i que continuen vigents, seran avaluats pels òrgans col·legiats que corresponguen en el marc de l’elaboració de la memòria final de curs, amb l’objectiu que es realitzen propostes de millora per al curs següent, sense que s’hagen de realitzar documents de seguiment al llarg del curs escolar i, sense perjudici que els centres realitzen els seus propis mecanismes per a l’avaluació contínua del seu contingut, per tal de donar resposta als dubtes, els suggeriments i les propostes realitzades pels diferents representants de la comunitat educativa en el si del consell escolar dels centres.

Com a conseqüència de l’avaluació efectuada dels diferents plans i programes que continuen en vigor, els centres modificaran, si així ho consideren, i en l’àmbit de la seua autonomia, el contingut d’aquests plans i programes, sense que aquestes modificacions provoquen la realització d’un treball burocràtic de reelaboració dels plans i programes que formen part del PEC, sinó que duguen a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre, i enfocar les actuacions en el treball directe amb l’alumnat, especialment amb el més vulnerable i amb el que té necessitat específica de suport educatiu.
En aquest sentit, les referències, realitzades en les normes actualment vigents, a l’elaboració de diversos plans i programes, quedaran substituïdes per la referència genèrica a les línies i els criteris bàsics que han d’orientar l’establiment de mesures específiques, a mitjà i llarg termini, per a la consecució dels objectius establits en els esmentats plans i programes.
No obstant això, s’indiquen determinades observacions respecte a alguns d’aquests plans i programes.

1.2.6.1. Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular
1. El Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular té com a finalitat última avançar cap a la plena gratuïtat de l’educació i fomentar els valors de la solidaritat i la corresponsabilitat entre els membres que conformen la comunitat escolar, en el sentit més ampli; incentivar l’ús sostenible dels llibres de text i el material curricular i fomentar l’autonomia pedagògica i de gestió dels centres. Aquest programa ha de garantir la provisió de materials en format accessible, tenint en compte les necessitats individuals de l’alumnat.
2. Es durà a terme d’acord amb el que s’estableix en l’Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals (DOGV 7806, 15.06.2016) i la seua modificació parcial mitjançant l’Ordre 9/2023, de 28 de març (DOGV 9566, 31.03.2023), per la qual s’amplia l’àmbit d’aplicació del Programa de banc de llibres als dos cursos de l’etapa educativa de Batxillerat.

3. Com a conseqüència de l’aprovació de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, el calendari per a la implantació de les modificacions introduïdes en el currículum dels ensenyaments inclosos en el Programa de banc de llibres, s’indica que durant el curs 2023-2024 el nou currículum s’implantarà en els cursos 2n i 4t d’Educació Secundària Obligatòria, 2n de Cicles Formatius de Grau Bàsic, i 2n de Batxillerat.

Per tant, s’ha de tindre en compte que serà en les resolucions del Programa del banc de llibres per al curs 2023-2024 quan, des d’aquesta conselleria, s’establiran unes taxes de renovació que permetran que els centres puguen fer l’adequació dels llibres de text i material curricular d’ESO i Cicles Formatius de Grau Bàsic als nous currículums, i també per a l’adquisició dels llibres de 2n de Batxillerat i la reposició dels de 1r de Batxillerat que siga necessària.

4. En aquest sentit, caldrà tindre present les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular, per al curs 2023-2024 del director general de Centres Docents, així com les corresponents resolucions del Programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2023-2024.

1.2.6.2. Mesures per al foment de la lectura
1. Els centres hauran d’elaborar mesures per a fomentar la lectura. Aquestes mesures hauran d’assegurar i consolidar la comprensió lectora i la capacitat de composició textual, en qualsevol suport, analògic o digital, de tot l’alumnat del centre, ser transversals en les programacions d’aula i desenvolupar-se en totes les àrees i àmbits.
2. L’objectiu d’aquestes mesures és fomentar l’hàbit lector i el gust de llegir per part de l’alumnat al llarg de totes les etapes de l’aprenentatge, perquè incorporen la lectura en diferents formats i tipologies com un dels fonaments del seu procés educatiu i vital. Per a això, cal realitzar accions de dinamització de la lectura i de dinamització de la biblioteca d’aula i, si és el cas, de la biblioteca de centre com a espai educatiu flexible, com a centre de recursos d’informació, de lectura, de cultura, que fomente l’aprenentatge autònom i que siga un factor de compensació social que afavorisca la igualtat i la diversitat, incloent-hi tots els formats que permeten l’accés a la lectura de la totalitat de l’alumnat. Aquestes mesures hauran de contemplar una representació equilibrada d’autoria femenina i/o de personatges protagonistes femenins, amb rols no estereotipats, en els diferents textos que es proposen. 

Tanmateix, hauran de visibilitzar la diversitat d’estructures familiars, d’orientacions i identitats existents, que s’han de conéixer i valorar, així com la rellevància que han tingut en diferents àmbits, especialment social, cultural i científic, les dones i persones de col·lectius minoritzats.

3. Les programacions d’aula inclouran la planificació i l’organització de temps i d’espais per a llegir, crear i consolidar actituds favorables cap a la lectura i cap a la cultura en totes les àrees, àmbits i matèries curriculars i integraran les tecnologies de la informació i de la comunicació per a afavorir l’alfabetització múltiple i el desenvolupament de la competència informacional. També s’incorporaran elements de cultures minoritzades amb les quals convivim, com la gitana, de cara a millorar les actituds cap a la diversitat cultural.
4. L’avaluació de totes les mesures anteriors es realitzarà en el marc de la memòria final de curs, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

1.2.6.3. Organització de l’orientació educativa i professional
1. L’orientació educativa i professional forma part de la funció docent i, per tant, s’ha de desenvolupar de forma integral i transversal a través dels diferents elements que conformen el projecte educatiu i la programació general anual.
2. Per a l’organització de l’orientació educativa i professional en el centre, s’ajustarà a allò que disposa:
a) L’Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9606, 30.05.2023).

b) El Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional. (DOGV 8693, 09.12.2019).
c) El Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria. (DOGV 9403, 11.08.2022).
d) El Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum de Batxillerat. (DOGV 9404, 12.08.2022).

3. La planificació de l’orientació educativa i professional s’organitzarà al voltant de les línies estratègiques següents, establides en el títol II de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig:
a) Suport al procés d’ensenyament-aprenentatge
b) Igualtat, convivència i benestar emocional
c) Acollida i transició o continuïtat
d) Orientació acadèmica i professional
4. La comissió de coordinació pedagògica o l’òrgan del centre que tinga atribuïdes aquestes funcions elaborarà la proposta d’organització de l’orientació educativa i l’acció tutorial, d’acord amb els criteris del claustre i les línies estratègiques de l’orientació. Aquesta proposta inclourà els criteris generals i les actuacions prioritàries que el centre ha de desenvolupar segons les necessitats detectades i les característiques de l’alumnat, de les famílies, del centre i de l’entorn social, cultural i econòmic. Es donarà una especial importància a les actuacions preventives i al desenvolupament competencial.
5. Les actuacions prioritzades s’inclouran en la programació general anual, a través dels projectes, plans, programes i actuacions que la conformen i amb els quals tinguen més vinculació, i es desenvoluparan, principalment, a través de:
a) La docència (es recolliran en les programacions d’aula).
b) La tutoria (es recolliran en l’acció tutorial).
c) L’orientació educativa especialitzada (es recolliran en les activitats de l’equip d’orientació educativa).
d) La coordinació pedagògica, que inclourà la coordinació docent, la coordinació amb les persones membres de la comunitat educativa, especialment amb l’alumnat i amb les famílies, i la coordinació sociocomunitària.
6. Les actuacions d’orientació educativa i professional planificades s’avaluaran en finalitzar el curs escolar, a través dels elements, plans, programes i activitats mitjançant els quals s’hagen desenvolupat i en el marc de l’elaboració de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.
7. Els departaments d’Orientació Educativa i Professional assessoraran i col·laboraran amb els òrgans de govern i de coordinació, amb els equips educatius i, especialment, amb el professorat tutor, en la planificació, el desenvolupament i l’avaluació de les actuacions d’orientació educativa i professional.

1.2.6.4. Mesures de resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat

1. Els centres docents inclouran en el PEC mesures de resposta educativa que possibiliten l’accés, la participació i el progrés de tot l’alumnat i que impliquen el currículum, l’organització del centre, l’actuació de tot el personal del centre, les relacions de la comunitat educativa, les relacions amb l’entorn i totes les actuacions que es desenvolupen.

2. Serà aplicable, a més de la normativa general esmentada en el preàmbul d’aquestes instruccions, la següent:
– Llei 26/2011, d’1 d’agost, d’adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).
– Llei 9/2018, de 24 d’abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’estatut de les persones amb discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).
– Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l’accessibilitat cognitiva i les seues condicions d’exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).
– Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018).
– Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021).
– Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).

– Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019).
– Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
– Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l’acollida d’alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, en els centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).
– Resolució de 23 de juliol de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l’organització de l’atenció educativa domiciliària i hospitalària (DOGV 9138, 29.07.2021), o normativa que la substituïsca.
– Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).
– Resolució de 10 de març de 2022, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual s’estableixen criteris addicionals per a la participació del personal fisioterapeuta en el procés d’avaluació sociopsicopedagògica, disponible en:
https://ceice.gva.es/documents/169149987/172772177/Resolucio_10_03_2022_criteris_addicionals_personal_fisioterapeuta.pdf
– Resolució de 20 d’abril de 2022, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l’organització del suport de fisioteràpia en l’àmbit educatiu (DOGV 9324, 25.04.2022).

3. Les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat a implementar pels centres són les referides en l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril. A més, es tindran en compte les actuacions recollides en l’article 4 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
4. Seran rellevants les actuacions següents:
– Actuacions de sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa envers la resposta inclusiva a la diversitat que hi ha al centre i en la societat.
– Programes o actuacions de disseny propi o programes singulars autoritzats per la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport que desenvolupen les línies d’actuació del Decret 104/2018, relacionades amb la identificació i eliminació de barreres contextuals a la inclusió, la mobilització dels recursos per a donar suport a la inclusió i el currículum inclusiu.
– Criteris d’organització dels horaris, els agrupaments de l’alumnat i dels suports personals (responsabilitats i coordinacions internes i externes).
– Criteris pedagògics per a la presentació dels continguts garantint l’accessibilitat universal (física, cognitiva, sensorial i emocional) i sota els principis d’implicació, representació, acció i expressió del Disseny Universal per a l’Aprenentatge (DUA).
– Procediments per a la detecció i anàlisi de barreres contextuals per a la inclusió i procediment d’avaluació sociopsicopedagògica per a la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu de l’alumnat.
– Actuacions per a la detecció primerenca i intervenció amb l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.
– Actuacions per a la prevenció i intervenció primerenca mitjançant programes de desenvolupament competencial de continuïtat, progressió i coordinació al llarg de les diferents etapes educatives davant de les dificultats d’aprenentatge, la comunicació i el llenguatge.
– Procediments establits per la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport per a la resposta a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que es desenvolupen al centre en cada una de les etapes.

– Organització per a la planificació, desenvolupament, avaluació i seguiment dels plans d’actuació personalitzats.  
5. L’avaluació de les mesures desplegades pels centres es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

1.2.6.5. Mesures per a la promoció i la gestió de la igualtat i convivència
1. Els centres hauran d’incloure mesures per a fomentar la igualtat i la convivència amb la finalitat d’aconseguir els objectius establits en la normativa que regula aquests aspectes en el marc dels centres educatius, així com contribuir al benestar emocional, la cohesió social i el sentit de pertinença al grup.
2. Aquestes mesures hauran de concretar accions, procediments i actuacions que permeten la consecució dels valors democràtics i inclusius establits en el PEC de què formen part.

3. Les mesures anteriors tenen com a objectiu primordial la promoció de la igualtat i la convivència des d’un enfocament interseccional i de drets humans, coeducatiu, de respecte a la diversitat sexual, de gènere i familiar, a la discapacitat o diversitat funcional, per tal d’aconseguir una convivència positiva, mitjançant la comunicació no violenta, la prevenció dels conflictes i la gestió o la resolució pacífica d’aquests, i l’especial atenció a la violència de gènere, tot atenent i respectant les circumstàncies, condicions i característiques personals de l’alumnat. Han de contribuir al fet que els centres educatius siguen entorns segurs, saludables, sostenibles, democràtics i on totes les persones se senten acollides i valorades d’una manera igual.
4. En aquest sentit serà aplicable, a més de la normativa esmentada en el preàmbul d’aquestes instruccions, la següent:
– Llei orgànica 1/1996, de 15 de gener, de Protecció Jurídica del Menor, de modificació parcial del Codi Civil i de la Llei d’Enjudiciament Civil (BOE 15, 17.01.1996).
– Llei orgànica 1/2004, de 28 de desembre, de Mesures de Protecció Integral contra la Violència de Gènere (BOE 313, 29.12.2004), que insta que s’adopten les mesures necessàries per a assegurar que els consells escolars impulsen l’adopció de mesures educatives que fomenten la igualtat real i efectiva entre homes i dones.
– Llei orgànica 3/2007, de 22 de març, per a la igualtat efectiva de dones i homes (BOE 71, 23.03.2007), en què s’insta la inclusió del principi d’igualtat efectiva entre dones i homes en el sistema educatiu.

– Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i a l’adolescència enfront de la violència (BOE 134, 05.06.2021).
– La Llei orgànica 10/2022, de 6 de setembre, de garantia integral de la llibertat sexual (BOE 215, 07.09.2022).
– Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’Estatut de les Persones amb Discapacitat (DOGV 4479, 11.04.2003).
– Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, Integral contra la Violència sobre la Dona en l’Àmbit de la Comunitat Valenciana (DOGV 6912, 28.11.2012).
– Llei 8/2017, de 7 d’abril, de la Generalitat, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8019, 11.04.2017).
– Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d’igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8436, 03.12.2018).
– Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018).
– Llei 6/2022, de 31 de març, de modificació del Text Refós de la Llei general de drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, per a establir i regular l’accessibilitat cognitiva i les seues condicions d’exigència i aplicació (BOE 78, 01.04.2022).
– La Llei 15/2022, de 12 de juliol, integral per a la igualtat de tracte i la no discriminació (BOE 167, 13.07.2022).
– Llei 4/2023, de 28 de febrer, per a la igualtat real i efectiva de les persones trans i per a la garantia dels drets de les persones LGTBI (BOE 51, 01.03.2023).
– Decret 102/2018, de 27 de juliol, del Consell, de desplegament de la Llei 8/2017, integral del reconeixement del dret a la identitat i a l’expressió de gènere a la Comunitat Valenciana (DOGV 8373, 31.08.2018).

– Decret 101/2020, de 7 d’agost, del Consell, de desenvolupament de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d’igualtat de les persones LGTBI (DOGV 8884, 17.08.2020).
– Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).

– Ordre de 12 de setembre de 2007, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la notificació de les incidències que alteren la convivència escolar, emmarcada dins del Pla de Prevenció de la Violència i Promoció de la Convivència en els centres escolars de la Comunitat Valenciana (PREVI) (DOGV 5609, 28.09.2007).
– Resolució de les Corts 98/IX, sobre la creació de la figura de persona coordinadora d’igualtat en tots els centres educatius, aprovada per la Comissió de Política Social i Ocupació en la reunió del 9 de desembre de 2015 (BOC 47, 11.01.2016).
– Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
– Pla director de coeducació, disponible en:
https://ceice.gva.es/documents/161634256/165603089/Pla+Director+de+Coeducaci%C3%B3/41bf1d73-e9c9-4589-9f4c-bdab09fe0fcb
– Procediments derivats de l’aplicació del Decret 195/2022 d’igualtat i convivència en el sistema educatiu, disponible en:
https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/protocols#procediments-decret-195-2022
– Protocols de prevenció i intervenció davant de supòsits de violència escolar.
– Protocol d’acompanyament a la identitat de gènere, l’expressió de gènere i la intersexualitat, d’acord amb la Instrucció de 15 de desembre de 2016, del director general de Política Educativa, per la qual s’estableix el protocol d’acompanyament per a garantir el dret a la identitat de gènere, l’expressió de gènere i la intersexualitat (DOGV 7944, 27.12.2016).
– Resolució conjunta d’11 de desembre de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l’atenció precoç de l’alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).
– Protocol per a la intervenció en autolesions i conductes de suïcidi, disponible en:
https://ceice.gva.es/documents/169149987/173803185/Instruccions_autolesions_suicidi.pdf
– Protocol d’actuació per a la detecció de conductes d’abús o tràfic de drogues i altres addiccions, d’acord amb la Resolució conjunta de 18 de novembre de 2022, de la Direcció General d’Inclusió Educativa i de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, per la qual s’estableix el protocol d’actuació per a la detecció de conductes d’abús o tràfic de drogues i altres addiccions (DOGV 9481, 30.11.2022).

– Protocol de prevenció i actuació davant de l’assetjament laboral en centres docents dependents de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (aprovat el 04.10.2017 en la Comissió Sectorial de Seguretat i Salut en el Treball).
– Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d’assetjament laboral (aprovada el 19.12.2017 en la Comissió Paritària de Seguretat i Salut en el Treball -COPASESA-) disponible en:
https://prevencio.gva.es/documents/161660390/165946849/Gu%C3%ADa+de+buenas+practicas+para+prevenir+el+acoso+laboral_2018_vl/ee52965e-a83c-4cb7-a389-c6d29a2509dd.
– Resolució de la Direcció General de Personal Docent, per la qual s’aprova el Reglament de funcionament intern de la Unitat de Resolució de Conflictes (URC), constituïda en la direcció territorial d’Educació, Cultura i Esport disponible en:
https://ceice.gva.es/documents/162909733/363674847/Reglament+URC+VAL.pdf/ade0e645-d06c-4f91-89fc-d85995d7e52b?t=1662468191447
– Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l’autorització i es regula el funcionament, amb caràcter experimental, de les unitats educatives terapèutiques d’Elx i de València (DOGV 9138, 29.07.2021).
– Resolució de 23 de juliol de 2021, de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual es prorroga l’autorització i es regula el funcionament de la unitat educativa terapèutica/hospital de dia infantil i adolescent de Castelló de la Plana (DOGV 9138, 29.07.2021).
5. Per al desenvolupament de les mesures anteriors es tindrà en compte de manera prioritària tot el que estableix la normativa legal que regule la igualtat i la convivència en els centres educatius en el sistema educatiu valencià.
6. Aquestes mesures seran elaborades per l’equip directiu, amb la participació de la persona coordinadora d’igualtat i convivència i el professorat d’orientació educativa, d’acord amb les directrius emanades del consell escolar i atenent les propostes realitzades pel claustre i les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat.

7. La seua avaluació es realitzarà en el marc de la memòria de final de curs que hauran d’elaborar en finalitzar el període lectiu, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.
8. El Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi de la Generalitat (SPRL), la Inspecció General d’Educació (IGE), les inspeccions territorials d’educació (ITE) i les unitats de resolució de conflictes (URC) han de promoure les actuacions efectives davant de possibles situacions d’assetjament laboral, assetjament sexual o per raó de sexe de les empleades i empleats públics dependents de la Generalitat Valenciana que presten serveis en els centres educatius.

9. No obstant això, s’ha de tendir cap a una gestió de la igualtat i la convivència en els centres educatius, aplicant principis rectors com el compliment efectiu dels drets de la infància reconeguts en la Convenció sobre els Drets de l’Infant de Nacions Unides de 1989; el respecte pels drets humans, la igualtat de gènere, la diversitat, la solidaritat, la pau i els valors democràtics; l’interés superior del xiquet i la xiqueta com a eix rector en la presa de decisions; la promoció de la participació de l’alumnat, les famílies, el professorat i la comunitat educativa; el foment del bon tracte, de la cultura de no-violència i de la resolució pacífica dels conflictes; la concepció i promoció dels centres educatius com a entorns segurs i protectors i la concepció integral de l’atenció a la igualtat i la convivència, incloent-hi la sensibilització, la prevenció, la detecció, la gestió i la restauració del dany.

A més, es promouran mesures com el lideratge compartit, equips de mediació dins dels centres i intercentres, acompanyament del professorat que treballa al centre per primera vegada, la resolució de conflictes per mitjà d’estratègies de mediació, restauració, o qualsevol altra que compte amb planificació i suport científic, i només en cas d’haver esgotat les mesures anteriors, s’ha d’activar l’actuació de les URC a les diferents direccions territorials.
10. L’equip directiu promourà actuacions de prevenció primària amb l’objectiu d’evitar situacions de risc d’assetjament laboral i escolar. Entre aquestes mesures estarà la d’informar de la Guia de bones pràctiques per a la prevenció de conductes d’assetjament laboral i posar en coneixement el Protocol de prevenció i actuació davant de l’assetjament laboral en centres docents.
11. Els centres educatius hauran de realitzar actuacions de millora de l’organització i el funcionament de manera que les seues estructures organitzatives habituals (òrgans col·legiats de govern i de coordinació docent) fomenten la participació, amb espais accessibles de diàleg i de reflexió comuns entre alumnat, professorat, famílies i altres agents per tal d’afavorir la participació i el consens a l’hora de prendre decisions, les xarxes de suport mutu, el clima de treball adequat, la resolució pacífica de conflictes, la definició de funcions i competències i la millora de les comunicacions.
12. El Programa d’activitats formatives de centre (d’ara en avant, PAF) haurà d’incloure la formació necessària per a fer efectives actuacions en matèria d’igualtat i convivència, de promoció del bon tracte i la millora del benestar emocional, de prevenció i resolució pacífica de conflictes en l’àmbit laboral i educatiu.
13. Quan es produïsca una situació de violència, consum i/o tràfic de substàncies, agressions, intimidacions, vandalisme i/o baralles, en l’entorn del centre escolar (fora del centre educatiu), que puga ocasionar danys greus psicològics i/o físics als membres de la comunitat educativa, la direcció del centre, a més de comunicar la situació de violència en l’entorn escolar, mitjançant la corresponent fitxa d’entorn escolar (annex VI de l’Ordre 62/2014), haurà de comunicar la situació, amb la denúncia pertinent, a les Forces de Seguretat de l’Estat. El fet de la denúncia es comunicarà, també, a la plataforma ITACA PREVI.

14. La direcció del centre públic o la persona titular del centre privat concertat comunicarà, simultàniament al Ministeri Fiscal i a la direcció territorial competent en matèria d’educació, qualsevol fet que puga ser constitutiu de delicte o falta penal, sense perjudici d’adoptar les mesures cautelars oportunes mitjançant l’annex VII de l’Ordre 62/2014, de 28 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual s’actualitza la normativa que regula l’elaboració dels plans de convivència en els centres educatius de la Comunitat Valenciana i s’estableixen els protocols d’actuació i intervenció davant de supòsits de violència escolar (DOGV 7330, 01.08.2014).

1.2.6.6. Mesures d’acollida i de transició o continuïtat entre nivells, cicles, etapes i modalitats d’escolarització.
1. Els centres establiran mesures i accions de coordinació per tal de garantir en els processos de transició o continuïtat entre nivells, cicles, etapes i modalitats d’escolarització, l’acompanyament a l’alumnat i a les famílies, el transvasament d’informació, la continuïtat de les actuacions educatives i la detecció de les necessitats de suport que poden produir-se en aquests moments en què les barreres i les desigualtats es manifesten amb més freqüència i intensitat.
2. Serà aplicable:
– El Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022), concretament l’article 28 sobre continuïtat entre etapes.
– El Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022), concretament l’article 30 sobre continuïtat entre l’etapa d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat.
– L’Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
3. Aspectes generals dels processos de continuïtat entre nivells, etapes i modalitat d’escolarització.
a) L’equip educatiu ha de disposar de la informació necessària, abans de l’inici del curs escolar o en el moment del curs en què l’alumnat s’escolaritze, a fi de planificar adequadament la resposta educativa i de garantir el progrés de l’alumnat.
b) Els departaments d’Orientació Educativa i Professional han d’assessorar i col·laborar amb els equips directius, els equips de transició o continuïtat i els equips educatius en el disseny, l’aplicació i el seguiment de les mesures i accions de transició, especialment de les accions personalitzades que se’n deriven.
c) Les agrupacions d’orientació de zona donaran suport en la planificació, el desenvolupament i l’avaluació dels processos de transició o continuïtat entre etapes i modalitats d’escolarització, especialment de les accions personalitzades que se’n deriven i els processos de transmissió de la informació entre centres, etapes i modalitats.
d) L’avaluació de les mesures i actuacions relacionades amb la continuïtat entre nivells, etapes i modalitats d’escolarització es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

4. Mesures de coordinació entre l’etapa d’Educació Primària i la d’Educació Secundària Obligatòria.
Els centres d’Educació Primària i els centres d’Educació Secundària Obligatòria als quals estiguen adscrits pararan una atenció especial a tots aquells aspectes organitzatius que afavorisquen que en els dos primers cursos d’Educació Secundària Obligatòria hi haja un alt grau de continuïtat en l’àmbit de la metodologia i l’àmbit de la tutoria.

Els centres d’Educació Primària i d’Educació Secundària Obligatòria establiran, de forma conjunta i col·laborativa, amb l’assessorament de l’agrupació de zona, mesures i mecanismes de coordinació, abans del començament del curs, per tal d’afavorir la continuïtat metodològica entre els processos d’ensenyament i aprenentatge i l’ús vehicular de les llengües curriculars desenvolupats en l’Educació Primària i els que s’iniciaran en l’Educació Secundària i el desenvolupament de plans, programes i actuacions preventives i de desenvolupament competencial, d’aplicació al llarg de totes les etapes.
Els centres adscrits a un altre centre, durant el tercer trimestre del curs, almenys realitzaran una reunió entre les persones tutores dels grups de sisé d’Educació Primària i les persones tutores dels grups de primer curs de l’ESO, que serà preferentment personal amb continuïtat en el centre o personal definitiu, amb l’objectiu de completar la informació sobre el recorregut dels aprenentatges i altra informació d’interés de l’alumnat. S’inclourà en aquestes reunions tot allò relatiu a la resposta educativa per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu. 
D’entre les mesures a desenvolupar, almenys caldrà adoptar les següents:
a) Determinació dels mecanismes de coordinació i l’equip o els equips que duran a terme les actuacions de transició o continuïtat, de forma contextualitzada a les característiques dels centres, de procedència i de destinació, i de l’alumnat en general i especialment del que presenta necessitats específiques de suport educatiu i condicions de vulnerabilitat socioeducativa.
b) Identificació i minimització de les barreres que puguen limitar la inclusió de l’alumnat en el nou centre, especialment de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i el que està en situació de més vulnerabilitat.
c) Coordinació del professorat d’orientació educativa, en el marc de les agrupacions d’orientació de zona, per a organitzar l’orientació educativa i professional, l’acompanyament a l’alumnat i les famílies i el transvasament d’informació de l’alumnat que requereix una resposta educativa personalitzada.
d) Coordinació del professorat tutor dels grups del primer curs de l’Educació Secundària Obligatòria i de sisé d’Educació Primària dels centres adscrits.
e) Organització d’almenys una visita de l’alumnat de sisé d’Educació Primària a l’institut d’Educació Secundària d’adscripció per tal de conéixer les instal·lacions, l’organització i el funcionament general.

f) Organització de l’acollida, informació i orientació a les famílies de l’alumnat de sisé d’Educació Primària a l’institut d’Educació Secundària d’adscripció per tal de conéixer les instal·lacions, l’organització i el funcionament general.
5. Continuïtat entre l’etapa de l’Educació Secundària Obligatòria i els ensenyaments postobligatoris.
a) En finalitzar l’Educació Secundària Obligatòria, mitjançant un procés de participació activa de l’alumnat, la tutora o el tutor, en l’exercici de la funció tutorial, amb la participació i l’assessorament del departament d’orientació, ha d’orientar tot l’alumnat sobre els itineraris acadèmics i professionals més adequats i incloure aquesta informació en el consell orientador.
b) Caldrà establir mesures de coordinació entre l’etapa d’ESO i els ensenyaments postobligatoris.
c) L’orientació sobre itineraris acadèmics i professionals també és molt rellevant en l’àmbit de la Formació Professional, especialment en finalitzar un cicle de Formació Professional Bàsica i un cicle formatiu de grau mitjà.
6. Transició o continuïtat entre modalitats d’escolarització.
En el cas de l’alumnat amb necessitats educatives especials al qual se li haja de modificar la modalitat d’escolarització, els centres implicats han de planificar i dur a terme les actuacions personalitzades de transició o continuïtat, que inclouen el transvasament d’informació entre els centres, l’orientació acadèmica i professional i l’acompanyament i l’acollida a l’alumnat i a les seues famílies.
Totes les decisions i accions referides a la modificació de la modalitat d’escolarització i a la consegüent transició o continuïtat han de ser objecte de consulta prèvia i de coordinació amb les mares, els pares o els representants legals.
Les actuacions de transició o continuïtat s’han d’iniciar amb el temps suficient per garantir un millor acompanyament a les famílies i a l’alumnat, la presa de decisions des del coneixement dels contextos educatius i l’adequació de les condicions del centre receptor.

7. Transició o continuïtat entre situacions d’escolarització transitòria externa al centre.
D’acord amb el que disposa l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), també s’han d’incloure les accions personalitzades per a l’alumnat que no puga assistir, transitòriament, al centre docent, per compliment de mesures judicials, per convalescència domiciliària o hospitalització de llarga durada o per escolarització en una UET/HDIA (Unitat Educativa Terapèutica/Hospital de Dia Infantil i Adolescent), i facilitar-li posteriorment la reincorporació. L’equip docent del centre on estiga matriculat aquest alumnat i el personal que facilita l’atenció externa durant aquest període han de col·laborar conjuntament en la planificació i la implementació d’aquestes accions. Així mateix, es prestarà atenció al procés de transició o continuïtat de l’alumnat que rep atenció domiciliària i hospitalària per convalescència de llarga durada.

8. Transició al món laboral de l’alumnat amb necessitats especials.

Per a l’alumnat amb necessitats educatives especials que haja de cursar els mòduls en els centres de treball, s’han de planificar i dur a terme actuacions personalitzades de transició, que inclouen el transvasament d’informació entre els centres i les empreses i, si escau, l’acompanyament inicial a l’alumnat.

1.2.6.7. Actuacions d’orientació acadèmica i professional
1. L’objectiu de l’orientació acadèmica i professional és potenciar progressivament la maduresa vocacional i l’autoorientació de l’alumnat al llarg de la vida perquè, a partir de l’autoconeixement i de la informació disponible sobre les diferents opcions acadèmiques, formatives i professionals, siga competent per a prendre decisions responsables, ajustades i lliures de biaixos de gènere o de qualsevol altre tipus.
2. Els centres han de planificar i desenvolupar, des de l’Educació Infantil, actuacions que afavorisquen la presa de contacte de l’alumnat amb el món laboral i el desenvolupament d’interessos vocacionals lliures d’estereotips de gènere, culturals o de qualsevol altre tipus, tenint en compte el que disposa el Decret 72/2021, de 21 de maig, i l’Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
3. Seran rellevants les actuacions d’orientació acadèmica i professional següents:
– La incorporació de continguts d’orientació educativa i professional en les programacions d’aula i en l’acció tutorial.
– La incorporació de la perspectiva de gènere a les activitats d’orientació, i l’afavoriment de l’erradicació d’estereotips de gènere i d’altres condicionants culturalment arrelats que puguen suposar qualsevol mena de discriminació en les eleccions personals i l’accés als estudis.

– La planificació d’activitats informatives i d’orientació en consonància amb les mesures i les actuacions de transició o continuïtat entre etapes i modalitats d’escolarització, incloent-hi les actuacions personalitzades per a la transició o continuïtat.
– La planificació d’activitats relacionades amb el coneixement de l’entorn socioeconòmic del centre i de les possibilitats que ofereix el sector productiu.
– La planificació d’activitats vinculades per a la formació per a l’ocupació: L’objectiu és brindar informació, acostar els nous mitjans digitals a l’alumne i formar-lo en empoderament i participació cap l’ocupació.
– La incorporació de continguts per a facilitar l’accés, la mobilitat i el progrés en els itineraris formatius i professionals, en col·laboració, entre altres, amb el Servei Valencià d’Ocupació i Formació.

4. L’avaluació d’aquestes actuacions es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

1.2.6.8. Acció tutorial
1. La planificació de l’acció tutorial es realitzarà d’acord amb el que disposa l’article 10 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen i concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.

2. En Educació Secundària Obligatòria es tindrà en compte el que estableix l’article 27 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria, en relació amb l’acció tutorial.
3. En Batxillerat es tindrà en compte l’article 29 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, en relació amb l’acció tutorial.
4. La coordinació de l’acció tutorial en el centre educatiu correspon a la direcció d’estudis i tindrà en compte allò que disposa l’article 12 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig.
5. Seran rellevants les actuacions d’acció tutorial següents:
a) Planificar les actuacions que impliquen, entre altres, mesures d’orientació, atenció i suport emocional a l’alumnat absentista, a l’alumnat que haja pogut promocionar amb assignatures pendents, o que no haja promocionat de curs i necessite plans de reforç i, en general, a tot aquell alumnat que ho requerisca.
b) Incorporar activitats que promoguen el foment de la lectura i el valor pedagògic del banc de llibres.
c) Planificar les actuacions a partir de les característiques i la situació personal de l’alumnat i la necessitat específica de suport educatiu, amb l’objectiu de personalitzar el procés d’ensenyament-aprenentatge i incloure les actuacions del professorat tutor i les activitats dirigides a l’alumnat planificades per als moments de transició i d’acollida.
d) Potenciar el paper de la tutoria en la prevenció i en la mediació per a la resolució pacífica dels conflictes i en la millora de la convivència escolar i la igualtat d’oportunitats.
e) Preveure activitats que facen possible la coordinació necessària entre les persones progenitores i/o els representants legals de l’alumnat i el professorat tutor.
f) Incloure un Programa d’educació sexual integral, seqüenciat per etapes i cursos, elaborat des d’un punt de vista racional, científic i no doctrinal i que incorpore el respecte a la diversitat sexual, funcional, a la discapacitat, diversitat familiar i de gènere. Per a aquesta finalitat es podran utilitzar les guies i materials que es troben en el portal REICO (repositori de recursos web per a la igualtat i la convivència): 

https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/guia-educacio-sexual.
g) Incorporar activitats de sensibilització de caràcter inclusiu, coeducatiu i preventiu, planificades des de la perspectiva de gènere i envers qualsevol mena de diversitat existent al centre i en la societat.

h) Incloure les actuacions del professorat tutor i les activitats dirigides a l’alumnat planificades per als moments de transició o continuïtat i d’acollida.
i) Planificar les activitats d’informació i assessorament acadèmic a l’alumnat, i de coneixement de l’entorn productiu i professional, tenint en compte la perspectiva de gènere.
j) Treballar les habilitats implicades en els processos de presa de decisions.
k) Preveure la coordinació necessària del professorat tutor amb l’equip educatiu, el personal especialitzat de suport a la inclusió, el professorat d’orientació educativa o altres agents externs que intervenen en el centre i les famílies o representants legals de l’alumnat.
6. L’avaluació de les mesures relacionades amb l’acció tutorial es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

1.2.6.9. Projecte educatiu de menjador escolar
1. El servei de menjador escolar s’insereix en l’àmbit educatiu, aspecte que necessàriament s’ha de tindre en compte per a ser aprofitat i potenciat. Aquest espai educatiu inclou el temps dedicat a l’alimentació, però també aquelles iniciatives que tenen lloc en el temps previ i posterior. Aquestes accions educatives estaran dirigides a fomentar la promoció de la salut, el consum de productes de proximitat, els hàbits alimentaris i les habilitats socials de l’alumnat, i també els hàbits relacionats amb la cultura, l’esport i l’oci.
El projecte de menjador ha de tindre en compte les característiques, necessitats i interessos de l’alumnat i de les seues famílies, i ha de preveure les actuacions i els suports per a l’alumnat que, per raons de discapacitat o limitacions funcionals, permanents o transitòries, per trastorns alimentaris, alteracions sensorials, malalties o desafiaments conductuals, necessita d’una atenció específica o contextos accessibles.
Els centres educatius tindran en compte la contractació del personal monitor de menjador, personal amb formació i experiència en l’atenció de l’alumnat amb necessitats educatives especials.
2. Serà aplicable la normativa següent:
a) Llei 17/2011, de 5 de juliol, de seguretat alimentària i nutrició (BOE 160, 06.07.2011). En l’article 40 sobre les mesures especials dirigides a l’àmbit escolar, es determina, entre altres actuacions, que les autoritats competents han de vetlar perquè els menjars servits en escoles infantils i centres escolars siguen variats i equilibrats i estiguen adaptats tant a les necessitats nutricionals de cada grup d’edat, com a les necessitats especials de l’alumnat quant a intoleràncies, al·lèrgies alimentàries o altres malalties que així ho exigeixen. Per tant, mitjançant l’aportació per part de l’alumnat del certificat mèdic corresponent, que acredite la impossibilitat d’ingerir determinats aliments que perjudiquen la seua salut, els centres han d’elaborar menús especials, adaptats a aquestes al·lèrgies o intoleràncies. S’han de garantir menús alternatius en el cas d’intolerància al gluten.
b) Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en el capítol XV del títol II sobre el dret a una alimentació adequada, en l’article 82, sobre «Respecte als criteris de diversitat en els menús», determina que «els aliments que es proporcionen en tota mena de menús i esdeveniments per a la infància o la joventut garantiran la igualtat en la diversitat, ja siga per raons mèdiques, religioses o culturals, oferint alternatives».
c) El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d’una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).
d) Ordre 53/2012, de 8 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d’educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l’Ordre 43/2016, de 3 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).
3. L’avaluació del projecte de menjador es realitzarà en el marc de la memòria final del centre, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

1.2.6.10. Pla digital de centre
Els plans digitals elaborats pels centres són la base de la seua transformació digital. Es conceben com a documents oberts l’actualització dels quals estarà subjecta a l’evolució i millora de la competència digital del professorat i de l’alumnat en els processos de gestió i ensenyament-aprenentatge, respectivament.
La xarxa d’assessores i assessors dels Centres de Formació, Innovació i Recursos Educatius (CEFIRE) estarà a la disposició dels centres per a orientar i donar el suport necessari en la millora de la competència digital docent.

1.2.6.11. Carta de compromís educatiu del centre amb les famílies de l’alumnat
Els centres educatius, d’acord amb el que estableix l’article 74 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, han de formular una carta de compromís educatiu amb les famílies.
La carta de compromís educatiu ha d’expressar els compromisos que el centre educatiu assumeix amb el conjunt de les famílies en relació amb els principis que la inspiren, i que han de ser els necessaris per a garantir la cooperació entre les accions educatives de les famílies i el centre educatiu en un entorn de convivència, respecte i responsabilitat en el desenvolupament de les activitats educatives.
Els continguts comuns de la carta de compromís educatiu seran elaborats pel centre i aprovats pel consell escolar i seran objecte de difusió en els diferents sectors de la comunitat educativa.
L’equip directiu del centre, en l’àmbit de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, determinarà l’alumnat per al qual caldrà realitzar la signatura d’aquesta carta de compromís individualitzada per part de les famílies representants legals de l’alumnat i de la direcció del centre, que podrà realitzar-se tant a petició dels representants legals de l’alumnat com del mateix centre, i de la qual cosa quedarà constància, tant per a la família com per al mateix centre.

1.2.6.12. Altres projectes i programes desenvolupats pel centre
El PEC també ha d’incloure altres projectes o programes que es puguen desenvolupar en el centre, com ara:
a) Projectes d’investigació i innovació educativa (PIIE), dissenyats pels mateixos centres per a articular propostes pedagògiques i organitzatives cap a una millora del procés d’ensenyament i aprenentatge amb impacte mesurable. Aquestes poden anar des d’iniciatives específiques d’acció que promouen canvis metodològics i organitzatius fins a projectes que aposten pel canvi integral del centre, cap a una transformació educativa contextualitzada i amb impacte en tota la comunitat educativa i en la societat. Amb aquests projectes els centres obtenen reconeixement i recursos per a finançar els canvis planificats, i obtenen la visibilitat per tal d’esdevindre font d’inspiració per a la resta de centres educatius, contribuint a la millora de la qualitat del sistema educatiu.

b) Projecte d’esport, activitat física i salut al centre escolar (PEAFS), que promou l’activitat física i l’esport fora de l’horari lectiu, segons s’estableix en l’Ordre 25/2017, de 29 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 8076, 04.07.2017).

c) «Segell de vida saludable», projecte desenvolupat d’acord amb l’Ordre ECD/2475/2015, de 19 de novembre, per la qual es crea el distintiu de qualitat de centres docents «Segell de Vida Saludable» (BOE 281, 24.11.2015).
d) Programa «Coeducacentres» que implementa diversos eixos i accions del Pla director de coeducació i el seu objectiu és promoure en tota la comunitat educativa els valors de la cultura de la pau i la igualtat d’oportunitats entre dones i homes i implementar els principis coeducatius amb una revisió i adaptació dels documents de centre, el que suposa traslladar la perspectiva de gènere als continguts, el llenguatge, els espais, i els materials pedagògics del centre. El Programa Coeducacentres es posa en marxa a través del Pla de formació en centres (PFC) dins del Programa d’activitats formatives (PAF) i es desenvolupa al llarg de dos cursos escolars.
e) Projecte pilot de Centres Digitals Col·laboratius. Aquest projecte forma part del projecte «Centre a Casa» i possibilita una autèntica transformació digital de tota la comunitat educativa i de la tasca docent amb una nova concepció de l’ensenyament de les TIC. S’aplicarà per tal d’anar incorporant al PEC l’estratègia digital del centre, establida com a novetat en l’article 121 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre. Suposa el suport a la millora de les infraestructures TIC dels centres: ampliació de l’amplada de banda de connexió; subministrament de dispositius mòbils (tauletes i portàtils); aules mòbils; implantació de Wifi en CEIP (Escoles Connectades), en IES i en la resta de centres i aules digitals interactives.
f) iMou-te: activitat de formació per al desenvolupament professional docent i la millora de competències directives a través d’estades formatives convocada mitjançant la corresponent resolució de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional.
g) iMou-Tech: realització d’experiències col·laboratives entre centres educatius per a la millora de les competències de l’alumnat, en l’àmbit de la Formació Professional.
h) Aules transformadores d’espais i metodologies educatives: són laboratoris d’innovació on es mostren les possibilitats d’organització d’espais flexibles amb presència de mobiliari versàtil i tecnologia punta, adaptats per a l’ús de metodologies educatives que afavoreixen el desenvolupament d’habilitats i competències.
i) Projectes emmarcats dins dels programes europeus: Programa Erasmus+, Portfolio Europeu de les llengües i projectes eTwinning.
j) Programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, desenvolupat dins del Programa de cooperació territorial PROA+ (2021-2024) i convocat mitjançant les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022) i de 7 d’abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022), de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022) i de 17 de juny de 2022 (DOGV 9367, 22.06.2022), del secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional i de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, respectivament.
k) Programa «Resistències artístiques: processos artístics en entorns educatius», l’objectiu del qual és fer visibles entorns escolars que tracten d’impulsar l’art com a eina d’anàlisi i reflexió de problemes socials, i que s’involucren activament en processos de creació artística.

l) Projectes d’intercanvis escolars d’alumnat de centres públics «Fil» (Foment d’Intercanvis Lingüístics) i «Rapsodes» per a millorar la competència comunicativa oral en valencià i afavorir la cohesió lingüística, convocats per la corresponent resolució de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport.
m) Programa de salut bucodental oferit per la Conselleria de Sanitat als centres docents per a alumnat entre els 6 i els 12-14 anys.

n) Promoció de la salut i prevenció de la malaltia: serveis en l’entorn educatiu. Cartera de serveis de promoció de salut i prevenció en l’entorn educatiu. Aquesta cartera és una relació d’actuacions dissenyades per a oferir en els centres educatius amb la finalitat d’informar, formar i desenvolupar competències per a augmentar la salut de la comunitat educativa. La Llei 8/2018, de 20 d’abril, modifica la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de Salut de la Comunitat Valenciana, i especifica que (art. 56.2) «S’atendran de manera específica els problemes de salut que incideixen d’una forma significativa en l’adolescència, relacionats, sobretot, amb hàbits de salut, conductes de risc, conductes addictives, problemes de salut mental, trastorns de la conducta alimentària, com també trastorns de les relacions afectives i sexuals, prevenció d’infeccions de transmissió sexual i prevenció d’embarassos no desitjats». A més, hi afig que (art. 62.6) «Seran prioritàries les actuacions preventives i de promoció de la salut en l’àmbit familiar, comunitari i educatiu, que hauran de coordinar-se per a implicar tots els agents socials intervinents com són la família, l’escola, associacions, xarxes locals i altres».

o) Pel que fa als projectes relacionats amb les infraestructures, s’ajustarà al que disposen les diferents instruccions que es publiquen en la pàgina web de la Direcció General d’Infraestructures Educatives:

(https://ceice.gva.es/va/web/contratacion-educacion/normativa-e-instrucciones).
Entre aquestes cal destacar la Instrucció núm. 6, de 26 d’abril de 2023 «Condicions de confort tèrmic en els centres educatius», sobre el procediment establit per a millorar les condicions de confort tèrmic en els centres educatius públics de la Comunitat Valenciana, i la Instrucció núm. 5, de 22 de març de 2023, «Transformació de patis escolars», sobre el procediment establit per a la transformació dels espais exteriors existents als centres educatius públics de caràcter no universitari dependents de la Generalitat Valenciana en espais coeducatius, inclusius i més naturals.

p) Projectes d’innovació i transferència ACORD (Acció Col·laborativa i Recerca Docent), convocats mitjançant Resolució de 20 de març de 2023, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es convoquen assignacions econòmiques per a desenvolupar els projectes d’innovació i transferència ACORD en centres docents no universitaris de titularitat pública de la Generalitat Valenciana, durant els cursos acadèmics 2023-2024 i 2024-2025. Aquests projectes pretenen impulsar l’acció col·laborativa i recerca docent, ajustades a unes línies temàtiques determinades, entre els centres educatius no universitaris de titularitat pública de la Generalitat Valenciana juntament amb grups de recerca, amb el propòsit de dissenyar, implementar i difondre el treball que es durà a terme amb la finalitat de potenciar la cooperació amb recerca acadèmica i fomentar la investigació, innovació i transferència de coneixement amb els centres educatius.
q) Projecte Guardabosc, on s’impulsa el treball col·laboratiu amb agents externs a l’àmbit exclusivament educatiu i relacionats amb programes mediambientals i de joventut. El projecte va adreçat als cursos d’Educació Secundària Obligatòria de centres educatius sostinguts amb fons públics de la Generalitat Valenciana. Durant el desenvolupament del projecte es farà una aplicació a l’aula de les unitats didàctiques oferides com a material didàctic dins de l’horari lectiu setmanal.

r) Plans d’acció comunitària.
https://ceice.gva.es/documents/169149987/358432838/Plans_d_Accio_Comunitaria.pdf
s) Qualssevol altres aspectes que determine l’Administració educativa en l’àmbit de les seues competències.

1.3. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació del projecte educatiu
1. Elaboració
D’acord amb el que es disposa en l’article 70.5 del Decret 252/2019, l’equip directiu coordina l’elaboració i és el responsable de la redacció del projecte educatiu de centre i de les seues modificacions, d’acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes fetes pel claustre, per les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat, per les associacions de l’alumnat i pel consell de delegades i delegats. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.

Igualment, d’acord amb el que es disposa en l’article 70.9 del Decret 252/2019, els centres educatius de nova creació hauran d’elaborar el seu projecte educatiu de centre en el termini màxim de tres cursos escolars des que es posen en funcionament i, en aquest sentit, la programació general anual del centre haurà d’incloure el calendari aproximat per a la seua redacció.
2. Aprovació
El PEC, juntament amb els plans, programes, projectes i mesures que en formen part, serà aprovat segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l’entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre.
3. Difusió, seguiment i avaluació
L’equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l’accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.
El consell escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment del PEC, de manera que en finalitzar el curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació, que, d’acord amb el que es disposa en l’article 70.7 del Decret 252/2019, serà competència del mateix consell escolar i haurà de comprendre la totalitat dels elements que el conformen.

L’avaluació del projecte educatiu de centre es realitzarà en el marc de la memòria final del centre de cada curs escolar, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.
En aquest sentit, el PEC, d’acord amb el que es disposa en l’article 70.8 del Decret 252/2019, tindrà un caràcter dinàmic que permeta, després de sotmetre’l a avaluació, la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre. Així, els diferents sectors de la comunitat educativa representats en el consell escolar podran fer propostes de modificació, que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.

2. Projecte de gestió i règim econòmic
2.1. Consideracions generals
1. Atés que la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport està treballant en l’elaboració d’una nova ordre que regule el projecte de gestió i règim econòmic dels centres educatius, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2024-2025 per adequar el seu projecte de gestió i de règim econòmic al títol V, capítol II, secció primera, projecte de gestió i règim econòmic del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell.
2. Pel que fa a la gestió econòmica, els centres disposaran d’autonomia en la seua gestió, en els termes establits en les lleis de pressupostos de la Generalitat i en la normativa complementària que regula l’activitat i l’autonomia de la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris. La comptabilitat del centre es realitzarà d’acord amb la normativa vigent que regula la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris, i a través de l’aplicació que determine la conselleria competent en matèria d’educació.

3. Per a l’elaboració del projecte de pressupost anual se seguirà el procediment establit en l’article 78 del Decret 252/2019, i s’haurà d’aprovar, per part del consell escolar, abans del 30 de gener. Una vegada aprovat aquest projecte, s’enviarà una còpia a la direcció territorial d’educació, per a l’aprovació del pressupost després de comprovar que el contingut i el procediment s’ajusten a la normativa establida. El pressupost s’entendrà aprovat si el centre no rep una resolució desaprovatòria de la direcció territorial en el termini d’un mes. En cas contrari, haurà de notificar al centre els defectes observats perquè siguen esmenats.
4. Els centres disposaran també fins a la finalització del curs acadèmic 2024-2025 per a elaborar, amb la col·laboració de personal tècnic de l’Administració municipal, un Pla de sostenibilitat de recursos, eficàcia energètica i tractament de residus, que inclouran en el seu projecte de gestió. El pla haurà d’incloure, almenys, els apartats establits en la normativa que regule la gestió econòmica dels centres docents públics no universitaris.
L’esmentat pla haurà de comptar amb l’informe del claustre de professorat i del consell escolar, tal com es disposa en l’article 82 del Decret 252/2019 i, en la seua elaboració es podrà comptar amb la col·laboració de personal tècnic de l’Administració municipal i amb l’assessorament de l’INVASSAT. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball, entre les quals es destaca la Instrucció operativa de prevenció de riscos laborals per a l’eliminació de residus perillosos en centres educatius (SPRL_IOPRL_12).

5. Respecte al manteniment, la conservació i la vigilància de les instal·lacions, caldrà ajustar-se al que es disposa en l’article 81 del Decret 252/2019. D’aquesta manera, la direcció del centre docent comunicarà a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d’educació qualsevol deficiència que es produïsca en les instal·lacions o en l’equipament didàctic tan bon punt en tinga coneixement.
Respecte a les infraestructures de comunicacions i el seu accés, maquinari (hardware) i programari (software), correspon a l’òrgan competent en matèria TIC que determine la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport. La direcció del centre comunicarà pel procediment que es determine, qualsevol deficiència que es produïsca en la infraestructura de comunicacions tan bon punt en tinga coneixement a l’òrgan competent en matèria TIC i a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria d’educació. També facilitarà l’accés al centre dels tècnics de l’òrgan competent en matèria TIC, i atendrà les seues indicacions al voltant de la infraestructura i accessos de comunicacions, així com respecte al maquinari i el programari.

2.2. Altres aspectes relatius a la gestió i règim econòmic dels centres

En relació als aspectes de gestió econòmica, pressupost anual, ingressos i despeses i comptabilitat del centre, caldrà ajustar-se al que disposen els corresponents articles 77, 78, 79 i 80 del Decret 252/2019.

3. Normes d’organització i funcionament
3.1. Consideracions generals
1. D’acord amb l’article 9 del Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022), els centres desplegaran estructures i adoptaran mesures amb la finalitat de promoure una igualtat efectiva i un bon clima escolar. Així, els centres disposaran fins a la finalització del curs acadèmic 2023-2024 per adequar les seues normes d’organització i funcionament a allò que s’estableix en la secció segona del capítol II del títol V del Decret 252/2019, sobre normes d’organització i funcionament (article 83 i següents).
2. Els centres docents, d’acord amb el que es disposa en l’article 83 del Decret 252/2019, redactaran les normes d’organització i funcionament atenent el que es disposa en la normativa bàsica i d’acord amb les línies i criteris indicats en el PEC. La comunitat educativa haurà de ser escoltada en les seues propostes per a l’elaboració d’aquestes normes.

3. Les normes d’organització i funcionament seran de compliment obligatori i hauran de recollir les normes d’igualtat i convivència, a més de concretar les estratègies per a la prevenció i la resolució de conflictes, així com les mesures d’abordatge educatiu aplicables en cas d’incompliment, que hauran de ser de caràcter educatiu i restauratiu i tindre en compte les variables contextuals, en particular, la consideració de situacions i condicions personals de l’alumnat, d’acord amb el Decret 195/2022. En aquest sentit, les mesures d’abordatge educatiu s’ajustaran a l’edat madurativa de l’alumnat, a les seues necessitats de suport i a la seua situació socioemocional, així com a la naturalesa i la gravetat dels fets. Aquestes han de promoure l’adquisició de la competència socioemocional, el respecte a tots els membres de la comunitat educativa, els valors de la comunicació i el diàleg i la restauració. Les mesures d’abordatge educatiu podran desplegar-se de manera que, en cas de perjudici greu a la convivència, s’adopten mesures que no interrompen el procés educatiu de l’alumnat, faciliten la col·laboració i la corresponsabilitat en l’abordatge de conductes complexes i potencien l’acompanyament i la supervisió de tot el procés. Es pretén el benestar de totes les persones i la seguretat, a més de facilitar la immediatesa de l’abordatge dels conflictes i de la convivència.

4. Les normes d’organització i funcionament podran incorporar els aspectes següents:
a) L’organització que faça possible la participació de tots els membres de la comunitat educativa amb especial cura en l’adequació de tots els procediments vinculats a l’alumnat, ja que per la seua condició de persones menors d’edat, han de ser informats, oïts i escoltats.

b) L’organització i el repartiment de responsabilitats no definides per la normativa vigent.
c) Els procediments d’actuació del consell escolar i, si escau, de les comissions que es constituïsquen en aquest per a agilitzar-ne el seu funcionament.
d) L’organització dels espais del centre.
e) L’adequació de la redacció corresponent, si cal, per a acomplir els principis de coeducació.
5. Les normes que regulen l’organització i el funcionament del centre, en matèria d’igualtat i de convivència, tindran en compte el marc legal que concreta el model de gestió de la igualtat i la convivència en els centres educatius, i es desenvoluparan al voltant de tres eixos: la perspectiva comunitària, la participació de tots els membres de la comunitat educativa i l’accessibilitat universal. A més, inclouran les mesures per al foment de la igualtat i la convivència, d’acord amb el Pla director de coeducació i dels plans d’igualtat de la Generalitat que siguen aplicables.
6. L’alumnat té dret al respecte a les conviccions ideològiques, religioses i morals. D’acord amb aquest dret, i tal com s’estableix en l’article 40.3. c) del Decret 195/2022, l’alumnat podrà usar indumentària i els elements característics de la seua ètnia o religió per a accedir als centres educatius, sempre que no suposen un problema d’identificació personal o atempten contra la dignitat de les altres persones.

7. L’alumnat també té dret al respecte a la diferència i la diversitat de totes les persones, sense estereotips, biaixos de gènere o altres condicionants externs, incloent-hi l’elecció de vestuari d’acord amb la identitat de gènere sentida o les seues preferències personals. D’acord amb aquest dret, i tal com s’estableix en l’article 40.3. d) del Decret 195/2022, en el cas que les normes d’organització i funcionament del centre prevegen l’ús de l’uniforme escolar per a l’alumnat, aquest no podrà incloure peces obligatòries diferenciades per sexe que pogueren constituir discriminació i limitació en la lliure elecció del tipus de peces de vestir per a l’alumnat.
8. Es tindrà en compte el que disposa la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d’ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues (DOGV 8490, 20.02.2019).

9. Els membres de l’equip directiu i el professorat seran considerats autoritat pública segons s’estableix en la Llei 15/2010, de 3 de desembre, de la Generalitat, d’autoritat del professorat (DOGV 6414, 10.12.2010), i en els procediments d’adopció de mesures d’abordatge educatiu, els fets constatats pel professorat i per l’equip directiu dels centres docents tindran valor probatori i gaudiran de presumpció de veracitat iuris tantum, excepte prova en contra, sense perjudici de les proves que, en defensa dels respectius drets o interessos, puguen assenyalar o aportar les persones implicades. A més, segons la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l’adolescència (DOGV 8450, 24.12.2018), en tots els procediments s’ha de respectar un espai de comunicació amb els menors, i obliga a fer complir els apartats 1 i 3 de l’article 17 de la llei respecte del dret de les persones menors d’edat a ser informades, oïdes i escoltades.

3.2. Elaboració, aprovació, difusió, seguiment i avaluació
1. L’equip directiu coordina l’elaboració i és el responsable de la redacció de les normes d’organització i funcionament del centre i de les seues modificacions, d’acord amb les directrius establides pel consell escolar i amb les propostes fetes pel claustre, per les associacions de mares i pares de l’alumnat, per les associacions de l’alumnat i pel consell de delegades i delegats de l’alumnat. Cal tenir present que s’ha de tindre en compte l’opinió de l’alumnat, amb l’objectiu de complir la participació activa i plena, i facilitar la seua intervenció en els processos democràtics d’adopció de decisions, d’acord amb l’article 43.2 de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i l’adolescència. En aquest sentit, recollirà aportacions debatudes i analitzades per tots els sectors de la comunitat educativa.

2. Les normes d’organització i funcionament seran aprovades segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l’entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre.
3. L’equip directiu garantirà la publicitat, la difusió i l’accés al document, preferentment per mitjans electrònics o telemàtics, a tots els membres de la comunitat educativa perquè en prenguen coneixement.

4. El consell escolar del centre establirà els mecanismes de seguiment d’aquestes normes, de manera que en finalitzar el curs escolar es puga realitzar la corresponent avaluació.
5. L’avaluació permetrà la incorporació de les modificacions que es consideren oportunes per a una millor adequació a la realitat i necessitats del centre i que tindran vigència al curs següent de ser aprovades.

3.3. Altres aspectes relatius a l’organització i al funcionament dels centres
3.3.1. Incidències d’inici de curs
Durant els dies previs a la data d’inici de les activitats escolars del curs 2023-2024, les direccions dels centres educatius comunicaran a les inspeccions territorials d’educació les incidències i necessitats dels centres que puguen dificultar que l’inici de curs es desenvolupe amb normalitat, a l’efecte que la Inspecció d’Educació puga realitzar actuacions d’assessorament, de suport i de supervisió.

3.3.2. Accés als centres
1. D’acord amb el que estableix l’article 87 del Decret 252/2019, les condicions d’accés als centres s’inclouran en les seues normes d’organització i funcionament.
2. Amb caràcter general, i a fi d’evitar l’absentisme escolar i de preservar la defensa de l’interés superior dels menors, els centres hauran de permetre l’accés de l’alumnat al centre durant tota la jornada escolar, i serà el centre, segons la seua autonomia, el que establisca el protocol d’accés a l’aula.
3. En tot cas, haurà de garantir-se una correcta atenció educativa a aquest alumnat.
4. La conselleria competent en matèria d’educació i els centres han de garantir les condicions que asseguren l’accessibilitat física, cognitiva i sensorial dels espais, serveis i processos educatius i de gestió administrativa, de forma que puguen ser entesos i utilitzats per tot l’alumnat i per les persones membres de la comunitat educativa, sense cap mena de discriminació, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars, d’acord amb allò que disposen els articles 11.1 i 11.2 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril (DOGV 8540, 03.05.2019).

5. A més, la regulació de l’eixida de l’alumnat menor d’edat en finalitzar la jornada escolar s’ajustarà als criteris establits en les normes d’organització i funcionament del centre. Aquests criteris hauran de ser progressius i proporcionals a l’edat dels menors i el context on s’ubica el centre.

3.3.3. Criteris per a la constitució de grups i confecció d’horaris
1. Tots els grups d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat es configuraran d’acord amb la ràtio establida per la normativa vigent a la Comunitat Valenciana. No obstant això, els centres, en l’àmbit de la seua autonomia organitzativa, podran constituir un nombre de grups que supere el nombre d’unitats autoritzades, una vegada siguen coneixedors del nombre de professorat assignat al centre, i establiran els criteris pedagògics per a l’assignació de l’alumnat als diferents grups, que podran incloure alumnat de diferents nivells.
2. De conformitat amb l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, l’escolarització en la modalitat ordinària de l’alumnat amb necessitats de compensació de desigualtats o necessitats educatives especials en cap cas pot fer-se conformant grups específics i diferenciats de caràcter permanent, sinó que ha de fer-se de manera heterogènia entre tots els grups d’un mateix nivell educatiu, i s’exclou de la composició dels grups qualsevol criteri discriminatori. En aquest sentit, els equips directius confeccionaran els grups d’alumnat tenint en compte els criteris següents:

a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre i se n’exclourà en la composició tot criteri discriminatori. Per tant, no es podran fer agrupacions en funció del nivell de coneixements i competències de l’alumnat.
b) L’adscripció de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats, escolaritzat en els diferents grups d’un mateix curs, es durà a terme de manera equilibrada i se n’exclourà en la composició dels grups tot criteri discriminatori.

c) L’alumnat que romanga un any més en un curs serà també distribuït de manera equilibrada.
d) En la presa de decisions, per a fer la distribució de germans o germanes en el mateix nivell educatiu, s’haurà d’escoltar i prendre en consideració l’opinió de les famílies o dels representants legals, tot d’acord amb allò que regula l’Ordre 20/2019. Al mateix temps, en cas d’haver-hi propostes en aquest sentit, reflectides en informes sociopsicopedagògics elaborats pels equips d’Orientació Educativa i pels departaments d’Orientació Educativa i Professional, aquestes hauran de ser considerades.

e) Per a la confecció de grups d’alumnat caldrà ajustar-se al que marca el Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).

3.3.3.1. Educació Secundària Obligatòria
1. La distribució horària en l’Educació Secundària Obligatòria queda regulada per l’article 13 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022).
2. Per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, la distribució horària podrà ajustar-se al que determine el Pla d’actuació personalitzat.

3.3.3.2. Batxillerat
1. La distribució horària del Batxillerat queda regulada pels articles 18 i 20 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022).  
2. Amb caràcter general, quan en un centre estiguen constituïdes dues o més modalitats de Batxillerat, s’agruparà l’alumnat en les matèries comuns i en les específiques de modalitat coincidents.

3.3.4. Atenció a l’alumnat en cas d’absència de professorat
1. D’acord amb el que estableix l’article 86 del Decret 252/2019, els centres, en l’exercici de l’autonomia organitzativa que tenen, han d’elaborar un pla d’atenció a l’alumnat en cas d’absència de professorat. S’ha de donar prioritat a l’alumnat de menor edat. Així mateix, es tindrà en compte l’alumnat amb necessitats educatives especials que requerisca suports més intensius i una anticipació dels esdeveniments, com és el cas de l’alumnat amb trastorn de l’espectre autista.

2. En cada sessió lectiva prevista en l’horari del professorat absent, l’atenció de l’alumnat serà responsabilitat del professorat de guàrdia, que desenvoluparà les funcions establides en el punt 5 de l’article 86 del Decret 252/2019.
3. En cas de previsió de falta d’assistència, s’ha de facilitar a la direcció d’estudis, amb caràcter previ, el material o les orientacions específiques per a l’alumnat afectat. En les absències no previstes, correspon al mateix professorat implicat proposar les activitats que realitzarà l’alumnat en els casos d’absència de professorat. En el cas de l’alumnat que curse ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, aquestes activitats hauran d’afavorir l’adquisició de les competències clau.
4. La programació general anual inclourà els criteris establits per a l’elaboració de les activitats i les tasques que hauran d’estar disponibles en cas d’absència del personal.

3.3.5. Participació de l’alumnat, de les famílies, així com de voluntariat i d’altre personal extern als centres docents
1. D’acord amb el què disposen el capítol II i el capítol III del títol IV del Decret 252/2019, la participació de l’alumnat serà per mitjà de les associacions de l’alumnat, del consell de delegades i delegats i podran haver-hi altres col·laboracions. Els centres promouran compromisos amb les famílies per al desenvolupament d’activitats amb la finalitat de millorar el rendiment acadèmic de l’alumnat i promoure la participació democràtica. Per a enriquir la vida escolar amb altres estructures de participació que fomenten els hàbits democràtics de l’alumnat i la col·laboració i implicació de la família a l’escola, els centres podran establir altres vies de participació.
2. D’acord amb el que estableix l’article 67 del Decret 252/2019, i amb la finalitat de promoure l’obertura dels centres docents a l’entorn i de millorar l’oferta de les actuacions educatives realitzades pels centres, aquests podran establir vincles associatius amb diferents xarxes de voluntariat, associacions culturals o altres agents socials, amb l’autorització prèvia del consell escolar del centre, d’acord amb la normativa vigent en matèria de voluntariat. Cal ajustar-se al que estableix la Llei 45/2015, de 14 d’octubre, de voluntariat (BOE 247, 15.10.2015), sobretot amb referència a l’article 6.1.f, del voluntariat educatiu.

3. L’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, especifica, en l’article 43, que els centres docents poden tindre la col·laboració de personal voluntari i personal extern procedent de les entitats d’iniciativa social implicades en la resposta educativa per al desenvolupament de les actuacions planificades en el projecte educatiu, el Pla d’actuació per a la millora i els plans d’actuació personalitzats de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu. Determina que el voluntariat i el personal extern presten el seu temps de manera no regular i no poden tindre cap vinculació laboral o professional amb el centre, ni substituir personal que realitza tasques remunerades.

4. S’entén per persona voluntària tota persona física que, per lliure determinació, sense rebre contraprestació ni tindre obligació personal o deure jurídic, realitze les activitats que determine el consell escolar i estiguen recollides en la programació general anual del centre.

5. Els drets i deures i les incompatibilitats de les persones voluntàries són els continguts en la normativa autonòmica que estableix el règim jurídic d’aquest personal.
6. En cap cas es podran dur a terme activitats de voluntariat en els llocs reservats a personal remunerat.
7. Les persones que desenvolupen funcions en una organització com a professionals o bé hi tinguen una relació laboral, mercantil o qualsevol altra subjecta a retribució econòmica, no podran dur a terme activitats de voluntariat relacionades amb l’objecte de la seua relació laboral o servei remunerat en l’entitat.
8. Les persones voluntàries que realitzen actuacions en els centres docents tenen l’obligació d’estar en possessió del certificat de no constar en la base de dades del Registre central de delinqüents sexuals i han de presentar-lo davant de la direcció del centre.
9. La participació dels agents externs en les accions educatives que determine el centre educatiu es desenvoluparà d’acord amb allò que s’estableix en el projecte educatiu, en els objectius dels programes autoritzats i en les actuacions educatives planificades en els plans d’actuació personalitzats. La seua participació haurà de buscar l’obertura i l’enriquiment de les actuacions planificades per part dels centres educatius en aquells aspectes que faciliten la inclusió educativa i social de l’alumnat.

10. En la Resolució de 10 de desembre de 2020, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual s’aproven les instruccions per a la participació del personal extern i dels agents comunitaris en els centres docents de titularitat de la Generalitat Valenciana (DOGV 8975, 15.12.2020), es defineix que té consideració d’agent extern tota persona aliena al sistema educatiu que realitze algun tipus de col·laboració amb un centre escolar en el desenvolupament del seu projecte educatiu, dels plans d’actuació personalitzats o de les mesures educatives que el centre determine.
11. Per tant, les diferents tipologies d’agents externs que poden col·laborar amb un centre escolar són les següents:
• Personal d’entitats sense ànim de lucre o del tercer sector
• Personal extern de l’àmbit privat o pertanyent a altres organismes o institucions públiques
• Membres de la comunitat escolar i de l’entorn pròxim
• Voluntariat
• Assistència personal a la dependència
12. El consell escolar del centre educatiu serà informat de la participació i de les activitats realitzades per part d’aquests agents externs en el marc de la programació general anual.

3.3.6. Mitjans de difusió dels centres docents
1. D’acord amb el que estableix l’article 88 del Decret 252/2019, en tots els centres docents hi haurà, com a mitjà de difusió de la informació, una pàgina web de centre allotjada en els espais proporcionats, en el cas dels centres públics, per l’administració competent i un o diversos taulers d’anuncis i cartells oficials. En aquests llocs es recolliran els cartells, actes i comunicacions de l’Administració de la Generalitat, especialment de la conselleria competent en matèria d’educació, així com d’altres organismes oficials i dels òrgans de govern del centre que, per la seua transcendència o per requisits legals, es considere necessari col·locar-hi.
2. Als centres docents, amb la finalitat de facilitar els drets a la participació, informació, llibertat d’expressió i altres drets previstos en la normativa vigent, s’habilitaran, en els diferents mitjans de difusió, espais a disposició de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat i de les associacions de l’alumnat. La gestió d’aquests correspondrà a les associacions esmentades, que seran responsables d’ordenar-los i organitzar-los.
3. La direcció dels centres no permetrà l’exposició d’aquells cartells, notes i comunicats que, en els seus textos o imatges, atempten contra els drets fonamentals i les llibertats reconegudes per la Constitució, l’Estatut d’Autonomia de la Comunitat Valenciana i la resta de l’ordenament jurídic o normatiu, o que els vulneren, o que promoguen conductes discriminatòries per raó de naixement, raça, ètnia, sexe, gènere, cultura, llengua, capacitat econòmica, nivell social, conviccions polítiques, morals o religioses, per discapacitats físiques, sensorials o psíquiques, o qualsevol altra condició o circumstància personal o social, o que de qualsevol manera fomenten la violència, amb especial atenció a aquells que atempten contra els drets dels diferents membres de la comunitat educativa.
4. A la sala del professorat s’habilitarà un tauler d’anuncis per a la informació de tipus sindical procedent de la junta de personal docent, del comité de salut i d’altres òrgans de representació del professorat.

5. Correspondrà a la direcció del centre, en l’àmbit de les seues competències, garantir l’ús adequat dels taulers. La gestió dels taulers correspondrà a la secretaria del centre.

6. Tota la informació escrita haurà de complir les condicions d’accessibilitat universal necessàries perquè les persones destinatàries puguen accedir i comprendre el contingut, i caldrà posar especial èmfasi en la ubicació i organització de la informació, els contrastos de color, la dimensió de la lletra i la senzillesa del llenguatge, entre d’altres. Es tindran en compte les condicions d’accessibilitat en l’àmbit de la informació digital: https://ceice.gva.es/documents/169149987/172730389/Guia_Accessibilitat_Digital_Inclusio_Educativa_2020.pdf.

3.3.7. Ús social dels centres educatius
1. D’acord amb el que estableix l’article 89 del Decret 252/2019, la conselleria competent en matèria d’educació, els ajuntaments i els centres públics podran promoure l’ús social dels edificis i les instal·lacions dels centres educatius públics, fora de l’horari escolar, per part de persones físiques o jurídiques sense ànim de lucre, per a la realització d’activitats educatives, socioculturals, artístiques, esportives que no suposen obligacions jurídiques contractuals.

2. L’ús social dels centres públics no ha d’interferir, dificultar o impedir les activitats d’aquests dins de l’horari escolar.
3. Correspon a la direcció del centre resoldre sobre l’ús social del centre fora de l’horari escolar quan les activitats que es vulguen realitzar siguen proposades pel consell escolar, les associacions de pares i mares i/o persones tutores legals, l’alumnat del centre i organismes dependents de la conselleria competent en matèria d’educació.

4. Correspon a l’òrgan competent de l’Administració educativa resoldre sobre l’ús social del centre fora de l’horari escolar quan les activitats que es vulguen realitzar siguen promogudes per particulars o organismes no dependents de la conselleria competent en matèria d’educació.
5. Les persones físiques o jurídiques autoritzades per a l’ús d’edificis educatius han de contractar en tots els casos una pòlissa d’assegurança que done cobertura sobre la seua responsabilitat civil i la del personal al seu servei derivada de l’ús i de l’activitat, pels danys i els perjudicis que per la seua activitat es puguen ocasionar durant la realització d’aquesta.
6. L’ús dels espais del centre per part de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat i per les associacions de l’alumnat serà prioritari sobre el que en puga fer qualsevol altra associació o organització aliena a la comunitat escolar d’acord amb el que s’estableix en la normativa reguladora d’aquestes associacions.

7. El procediment per a l’ús social dels centres educatius serà el que estableix la conselleria competent en matèria d’educació.

3.3.8. Competències de les Forces i Cossos de Seguretat davant del requeriment i comprovació de documentació personal sobre alumnat menor d’edat en centres escolars
1. Les Forces i Cossos de Seguretat, sempre que siga en l’exercici de les funcions de prevenció i indagació, estan legitimades per a requerir la identificació de la ciutadania, amb l’únic objecte d’exercir les funcions de protecció de la seguretat que tenen encomanades i la correlativa obligació legal de les persones d’identificar-se.
2. Si les dades que es demanen consten en el centre docent i si el requeriment de cessió de dades prové de funcionàries o funcionaris amb adscripció a la Policia Judicial i aquests acrediten les ordres o instruccions donades per jutges, es considerarà que la persona responsable del fitxer ha de cedir les dades sol·licitades.
3. Davant de la sol·licitud d’entrar en els centres docents per part de les Forces i Cossos de Seguretat quan existisca un delicte flagrant, haurà de sol·licitar-se l’acreditació com a tals. En els altres casos, serà necessària la sol·licitud d’autorització a la direcció territorial d’educació, en què conteste la interlocutòria del jutge o de la jutgessa i, si aquesta no contesta en el termini establit, serà el centre educatiu l’encarregat de donar-hi el consentiment, excepte en el cas de la Policia Judicial.
4. La detenció dels menors d’edat de nacionalitat espanyola serà notificada pels agents de les Forces i Cossos de Seguretat a qui n’exercisca la pàtria potestat o la tutela, però també a qui en aquell moment en tinga la guàrdia de fet, és a dir, en aquest cas, al professorat del centre docent. Si la detenció es realitza a un menor d’edat estranger, els agents s’encarregaran de notificar-ho al cònsol o al Ministeri Fiscal.

5. En tot cas, cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 1774/2004, de 30 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei orgànica 5/2000, de 12 de gener, reguladora de la responsabilitat penal dels menors (BOE 209, 30.08.2004) i la Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).

3.3.9. Salut i seguretat en els centres educatius
1. D’acord amb el que estableix l’article 91 del Decret 252/2019, els centres han de complir la normativa aplicable en matèria de seguretat i salut per a tots els empleats públics, docents i no docents, adscrits al centre.
2. En el web del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de la Generalitat (sector educatiu), https://prevencio.gva.es/va/ed-gestion-de-la-prevencion, hi ha diferents protocols i procediments de treball així com instruccions operatives de treball.
3. Queden prohibides les activitats que perjudiquen la salut pública i, en particular, la publicitat, l’expedició i el consum de tabac i begudes alcohòliques, així com la col·locació de màquines expenedores d’aliments que no oferisquen productes saludables. A més, pel que fa al foment d’una alimentació saludable i sostenible en els centres educatius, caldrà ajustar-se al que dispose la normativa desplegada per les conselleries competents en matèria d’educació i en matèria de sanitat. Pel que fa a la ubicació, instal·lació i funcionament de màquines expenedores d’aliments i begudes, caldrà seguir el que disposa el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d’una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).

4. La pràctica d’activitats fisicoesportives en els centres educatius s’ha de realitzar d’acord amb les condicions de seguretat establides en la normativa vigent.
5. Els espais, serveis, processos, materials i productes han de ser utilitzats amb seguretat per tot l’alumnat. Els centres educatius han de garantir la protecció integral de la salut de tot l’alumnat.

6. Les direccions dels centres vetlaran perquè es complisquen les recomanacions de salut, higiene i sostenibilitat per a l’alumnat i per al personal docent i no docent del centre d’acord amb els protocols que determinen les autoritats sanitàries i els serveis de prevenció.

7. Quant a les temperatures extremes, les direccions dels centres rebran directament des de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions (DGSPA), un correu electrònic en què s’informe de l’alerta perquè intensifiquen les mesures preventives corresponents, d’acord amb el Programa de Prevenció i Atenció dels Problemes de Salut derivats de les Temperatures Extremes en la Comunitat Valenciana, gestionat des de la DGSPA.

3.3.10. Assistència sanitària a l’alumnat
1. D’acord amb el que estableix l’article 93 del Decret 252/2019, els centres docents, en totes les qüestions relacionades amb l’atenció sanitària a l’alumnat, s’ajustaran al que estableix la normativa general sobre protecció integral de la infància i sobre salut escolar desplegada per les conselleries competents en aquestes matèries i en les instruccions i orientacions d’atenció sanitària específica en centres educatius desplegades conjuntament per les conselleries competents en educació i sanitat.

2. L’atenció sanitària de l’alumnat escolaritzat amb problemes de salut i del que puga requerir una intervenció urgent en l’horari escolar es regirà pel que es disposa en la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, modificada per la Llei 8/2018, de 20 d’abril. D’acord amb aquesta llei, cada centre escolar tindrà de referència un centre d’atenció primària i un centre de salut pública per a les accions preventives i de promoció de la salut i per a comunicar-se amb relació als problemes de salut que afecten la població escolar. Les direccions dels centres educatius hauran d’adreçar-se als centres d’atenció primària o de salut pública de referència per demanar l’assistència sanitària per a l’alumnat amb malalties cròniques que poguera necessitar d’una atenció específica.
3. Amb caràcter general, en el moment de formalitzar la matrícula en el centre, se sol·licitarà una fotocòpia de la targeta sanitària de la Seguretat Social o de l’entitat asseguradora, pública o privada, que cobrisca l’atenció mèdica i hospitalària de l’alumnat.
4. Segons el punt dihuité, 4, de la Resolució de 7 de març de 2023, del director general de Centres Docents, per la qual s’estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2023-2024 (DOGV 9552, 13.03.2023), l’alumnat ja no ha de presentar l’informe sanitari en els inicis i canvis d’etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d’acord amb la modificació de l’article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana.

No obstant això, també d’acord amb l’esmentada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d’informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l’horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l’informe emés pel personal sanitari del seu centre d’Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on es recullen aquests aspectes.

5. A més del que es preveu en els apartats anteriors, seran aplicables les orientacions i les pautes fixades en els protocols que, amb assessorament especialitzat previ, establisca l’òrgan superior que corresponga de la conselleria competent en matèria d’educació.
6. En qualsevol cas, cal recordar que, davant situacions d’emergència sanitària, i sense perjudici del corresponent avís a emergències sanitàries, el personal del centre ha d’actuar amb diligència per tal de no incórrer en culpa o negligència, d’acord amb el que estableix l’article 1104 del Codi Civil.
7. Per a l’adequada atenció conjunta amb sanitat de l’alumnat amb problemes de salut mental, cal ajustar-se al que estableix la Resolució conjunta d’11 de desembre de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l’atenció precoç de l’alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017), o normativa que la substituïsca.

8. L’alumnat hospitalitzat o que està convalescent en el domicili haurà de continuar, en la mesura en què la seua malaltia ho permeta, el seu procés d’aprenentatge escolar. Per a això, s’establirà el procediment més adequat d’acord amb el que estableix la direcció general competent en matèria d’inclusió educativa.

3.3.11. Mesures d’emergència i plans d’autoprotecció del centre
1. D’acord amb el que estableix l’article 92 del Decret 252/2019, els centres establiran mesures d’emergència i, si escau, un Pla d’autoprotecció, d’acord amb el que s’establisca en la normativa sobre la matèria, la implantació de la qual és responsabilitat de l’equip directiu. En aquest es detallaran els mecanismes i els mitjans disponibles per a fer front a qualsevol incidència que afecte la seguretat de les instal·lacions del recinte escolar o de les persones que l’utilitzen.
2. Per a la possible divulgació entre les forces i els cossos de protecció civil, així com per al seu registre i control administratiu, les mesures d’emergència i, si escau, el Pla d’autoprotecció del centre s’haurà d’allotjar en l’aplicació informàtica que es determine a aquest efecte per a aquest procés.
3. Les mesures d’emergència i el Pla d’autoprotecció contindran els passos que cal seguir des que es produeix una situació d’emergència fins que les persones que es troben en un centre escolar estiguen protegides. Totes les persones que formen la comunitat educativa han de conéixer aquestes mesures i els mecanismes per a posar-les en marxa. Aquestes mesures han de preveure la realització de simulacres, almenys un en cada curs escolar amb resultat positiu, per a garantir que hi ha un procediment ordenat amb el qual respondre a aquest tipus de situacions.

4. Aquestes mesures també inclouran els diferents procediments de control d’accés de persones alienes al centre educatiu, d’eixides justificades de l’alumnat durant el període lectiu i d’actuació davant d’un accident o incident escolar.
5. Quan les autoritats competents en matèria de seguretat i emergències decreten la suspensió de les activitats escolars, complementàries i extraescolars per declaració d’emergència per fenomen meteorològic advers o per qualsevol altra incidència ocorreguda en l’exterior del centre educatiu, s’hauran d’aplicar els procediments d’actuació i l’organització de l’activitat escolar establits davant de riscos d’aquesta naturalesa referits en el Pla d’emergència, de manera que es permeta la salvaguarda de les persones i els béns, ateses les condicions concretes de persones, lloc i temps, i tenint en compte les instruccions que es dicten a aquest efecte. En aquest cas, l’ajuntament del municipi on es trobe ubicat el centre ha de prendre les decisions corresponents i notificar-les a la direcció del centre i a la direcció territorial corresponent. 

6. En el cas que la incidència que dona origen a una situació d’emergència no puga ser controlada pels mitjans propis, es procedirà a avisar immediatament el Centre Coordinador de Seguretat i Emergències (112) i es posarà en marxa la situació preventiva (evacuació o confinament) que corresponga. De manera immediata, es comunicarà també aquesta incidència a la direcció territorial d’educació corresponent i al Comité de Seguretat i Salut Laboral.
7. En cas de robatoris, furts o destrosses a l’interior del recinte escolar, es posarà la denúncia corresponent i, si és el cas, es donarà part a l’entitat asseguradora i s’enviaran còpies d’ambdues a la direcció territorial d’educació corresponent i a la direcció general competent en matèria de centres docents.
8. En finalitzar la jornada escolar, el centre adoptarà les mesures que estime necessàries per a evitar possibles pèrdues o consums innecessaris de diferents subministraments, com aigua, electricitat o gas.
9. Les mesures d’emergència, i, si escau, el Pla d’autoprotecció, hauran de preveure els procediments d’actuació necessaris per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, especialment, per a l’alumnat amb discapacitat i/o trastorn de l’espectre autista, a fi de garantir-ne la salut i la seguretat, i eliminar la situació de desavantatge associada a aquestes circumstàncies.
10. Serà aplicable la normativa següent: Decret 32/2014, de 14 de febrer, del Consell, pel qual s’aprova el Catàleg d’activitats amb risc de la Comunitat Valenciana i es regula el Registre Autonòmic de Plans d’Autoprotecció (DOGV 7215, 17.02.2014), i l’Ordre 27/2012, de 18 de juny, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, sobre plans d’autoprotecció o mesures d’emergència dels centres educatius no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 6804, 26.06.2012).

11. Els centres educatius han de realitzar en cada curs escolar, almenys una vegada, un simulacre d’emergència. La participació en aquest és obligatòria per a tot el personal que estiga present en el centre en el moment de la realització i s’ha de realitzar, preferentment, en el primer trimestre del curs escolar.
12. El formulari que han d’omplir els centres públics en relació amb el simulacre d’evacuació està allotjat en la pàgina web de l’Oficina Virtual d’Educació de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport (OVICE), a un apartat específic anomenat «Mesures d’emergència: Fitxa núm. 4, informe valoració del simulacre»
https://ovice.gva.es/oficina_tactica/#/tramita/10007/10009/procedimientos.
13. S’ha de tramitar també, per mitjà de l’oficina virtual (OVICE), el document sobre mesures d’emergència denominat «Fitxa núm. 5, Característiques de l’establiment». Aquest document s’ha d’escanejar i adjuntar per mitjà del tràmit de l’oficina virtual anomenat «Mesures d’emergència: plans i documents», i custodiar-ne un exemplar al centre.

3.3.12. Prevenció de riscos laborals en el sector docent
3.3.12.1. Adaptació de llocs de treball
D’acord amb l’article 25 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de Riscos Laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció dels treballadors i treballadores sensibles a determinats riscos, recomanada en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al que s’indica a continuació:
1. D’acord amb la instrucció operativa per a l’adaptació o canvi de lloc per motius de salut en l’Administració de la Generalitat, la persona interessada haurà de presentar la sol·licitud, dirigida a la Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada, mitjançant el tràmit telemàtic Z, disponible en l’enllaç:
https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos?id_proc=18494&version=red
La sol·licitud de la persona interessada no és necessari que s’acompanye d’informes mèdics a priori. En la sol·licitud haurà de constar:
– En l’apartat corresponent a exposició de motius (C) s’haurà d’indicar la situació administrativa (funcionari/ària de carrera, interí/interina, laboral), el centre de treball i el lloc ocupat, així com les tasques desenvolupades en aquest.
– En l’apartat corresponent a sol·licitud (D) s’haurà d’indicar: adaptació/canvi de lloc de treball i comunicar que es troba en situació d’alta/baixa mèdica.
– En l’apartat (E), òrgan al qual dirigeix la sol·licitud, s’indicarà: Unitat Mèdica de la direcció territorial on es trobe destinada la persona sol·licitant.
2. La Unitat Mèdica de la direcció territorial, si ho considera oportú, traslladarà aquesta sol·licitud al Servei de Prevenció de Riscos Laborals (SPRL). En aquells casos que la Unitat Mèdica opte per no tramitar la sol·licitud al SPRL, la Unitat Mèdica proposarà a la direcció territorial, o a la direcció general, segons corresponga, les mesures necessàries que es deriven de la sol·licitud.
3. L’informe sobre si és procedent o no l’adaptació o canvi de lloc realitzat per l’SPRL serà remés a la Direcció General de Personal Docent.
De les resolucions de canvi de lloc, adaptació, o incapacitat laboral la direcció territorial, a la qual estiga adscrit el lloc, informarà la persona responsable del centre de treball, la persona sol·licitant i el Comité de Seguretat i Salut.
La Direcció General de Personal Docent, en els casos en els quals les mesures proposades en l’informe de l’SPRL siguen de la seua competència, analitzarà la viabilitat, i realitzarà la resolució corresponent, segons l’informe de l’SPRL, aquesta resolució es remetrà a la direcció territorial corresponent.
En la resta de casos, que siguen competència de la direcció territorial, siguen d’adaptació de lloc o d’incapacitat laboral, es remetrà l’informe a la direcció territorial corresponent. La direcció territorial, després d’analitzar les mesures proposades per l’SPRL procedirà a l’adaptació del lloc o a la tramitació de la incapacitat laboral.

4. Quan l’informe faça referència a un canvi d’adscripció de destinació, a un canvi d’especialitat d’entre les seues especialitats reconegudes en el centre, o a l’adequació d’horari i/o jornada, per part de l’òrgan competent en matèria de personal docent, s’ha de procurar adaptar el que siga procedent d’acord amb l’INVASSAT.
5. Quan l’informe determine que el o la docent ha d’utilitzar de manera habitual un material de què el centre ja dispose, aquest l’ha de posar a la disposició del docent o la docent. 
6. Quan el centre dispose d’aquest material, però aquest estiga ubicat en una aula, el o la docent haurà d’impartir docència, prioritàriament, en aquesta aula.
7. Quan l’informe determine que el o la docent ha d’utilitzar de manera habitual un equip d’amplificació vocal portàtil, la direcció del centre educatiu ho ha de notificar a la Subdirecció General de Règim Jurídic i Gestió de Personal. Aquesta unitat farà els tràmits de contractació oportuns i l’enviarà al centre per a ús exclusiu del o la docent mentre romanga en aquell centre de treball. Quan el o la docent canvie de lloc de treball a un altre centre educatiu, la direcció del centre ho ha de notificar a la direcció general competent en matèria de personal docent perquè es produïsca el trasllat del material i se’n deixe constància.

8. D’acord amb el Decret 40/2023, de 24 de març, del Consell, pel qual es regulen els serveis de prevenció de riscos laborals de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), en el moment en què es pose en marxa el Servei de Prevenció per al sector docent, les referències en la normativa al Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), s’entendran referides a aquest nou servei.

3.3.12.2. Valoració de risc durant l’embaràs i la lactància
D’acord amb l’article 26 de la Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de Riscos Laborals (BOE 269, 10.11.1995), per a garantir la protecció de les treballadores en situació d’embaràs, part recent o lactància sensibles a determinats riscos, s’adoptaran les mesures necessàries per a evitar l’exposició a aquest risc, amb una adaptació de les condicions de treball, recomanades en els informes mèdics laborals sobre adaptació del lloc de treball, emesos pels metges i metgesses de medicina del treball del Servei de Prevenció de Riscos Laborals de l’Institut Valencià de Seguretat i Salut en el Treball (INVASSAT), caldrà ajustar-se al següent:
1. D’acord amb la instrucció operativa que estableix el procediment per a sol·licitar la valoració de riscos durant l’embaràs i/o lactància, emesa per l’INVASSAT, la docent embarassada que vulga sol·licitar la llicència per risc durant l’embaràs i/o lactància notificarà la seua situació mitjançant el model d’imprés establit per a la notificació de l’embaràs, part recent o lactància dirigit a la direcció del centre docent on preste els seus serveis.
2. Juntament amb la sol·licitud s’adjuntarà la següent documentació d’acord amb el que s’estableix en la instrucció operativa de l’INVASSAT:
– Informe emés pel seu o la seua especialista en Obstetrícia i Ginecologia on indique el tipus d’embaràs (únic/múltiple), setmanes de gestació, data probable de part i evolució de la gestació.
– Haurà d’aportar analítica amb determinació d’immunitat enfront de Rubèola, Varicel·la, Citomegalovirus, Pallola, Parvovirus B19 i Parotiditis.
3. Rebuda la sol·licitud de la docent en el seu centre de treball, la direcció del centre emplenarà l’informe de l’annex 1 de les instruccions operatives de l’INVASSAT (informe del centre docent sobre descripció de tasques del lloc de treball) i el remetrà, juntament amb la sol·licitud de la docent, a la direcció territorial corresponent, de manera urgent i sempre preservant la confidencialitat de les dades de salut.
La direcció territorial remetrà la documentació, en el menor temps possible, al Servei de Prevenció de Riscos Laborals del Personal Propi (SPRL) de l’INVASSAT.
4. En l’informe per a la descripció de les tasques del lloc de treball haurà de figurar el curs o els cursos que està impartint la docent, s’indicarà també si la docent està més del 50 % de la jornada setmanal en una unitat específica en un centre ordinari. Si la docent imparteix l’assignatura d’Educació Física, s’adjuntarà la programació dels cursos que imparteix en el curs escolar corresponent.
5. En el cas que la docent embarassada ocupe un lloc que s’haja identificat de risc d’agressió en l’Avaluació de Riscos, s’aportarà un informe justificatiu d’existència o no d’antecedents i la problemàtica social almenys l’últim any. La direcció del centre emplenarà l’informe de l’annex 2 de les instruccions operatives de l’INVASSAT, disponible en l’enllaç: https://prevencio.gva.es/va/fp-proteccion-a-la-maternidad, i el remetrà juntament amb la sol·licitud de la docent a la direcció territorial corresponent.

3.3.12.3. Delegats i delegades de prevenció de riscos laborals
1. La Llei 31/1995, de 8 de novembre, de prevenció de Riscos Laborals (BOE 269, 10.11.1995), regula la participació i la representació de les persones treballadores com a delegades de prevenció i membres del Comité de Seguretat i Salut. A l’efecte de facilitar les seues actuacions i de desenvolupar les competències i facultats establides en el Decret 40/2023, de 24 de març, del Consell, pel qual es regulen els serveis de prevenció de riscos laborals de la Generalitat (DOGV 9565, 30.03.2023), i d’acord amb el que disposa l’article 7 de l’esmentat decret, les delegades i els delegats de prevenció de riscos laborals del sector docent no universitari disposaran de quatre hores setmanals de dedicació a les seues funcions, dues de les quals seran lectives dedicades exclusivament a activitats de prevenció, excepte en els supòsits de paralització d’activitat i d’accident laboral. A més, les delegades i els delegats que ocupen la secretaria o la presidència d’un comité de seguretat i salut disposaran d’una dispensa de mitja jornada laboral per a facilitar-los la realització de les tasques pròpies d’aquesta condició.

2. D’acord amb el que estableix l’article 94 del Decret 252/2019, per a col·laborar en l’acompliment de les funcions de l’activitat preventiva de nivell bàsic previstes en la normativa vigent, la direcció dels centres educatius podrà nomenar una persona coordinadora de prevenció de riscos laborals entre el personal docent triat pel claustre, preferentment amb destinació definitiva en el centre. Aquesta figura és diferent de la figura detallada en el punt anterior i les hores lectives de dedicació a les seues funcions hauran d’anar a càrrec del nombre global d’hores lectives setmanals utilitzades per a les diferents coordinacions sense que supose cap increment.

3.3.13. Canvis de denominació
Per a canviar la denominació d’un centre caldrà ajustar-se al que disposa l’article 5 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019). Els canvis de denominació hauran de tindre entrada en la Direcció General de Centres Docents amb anterioritat al 31 de gener de 2024 per tal que tinguen efecte a partir del curs 2024-2025.

3.3.14. Instituts escola
Els Instituts escola són centres educatius de titularitat de la Generalitat que integren els ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria i en el seu cas, Cicles Formatius de Grau Bàsic. La seua implantació i regulació es determinarà en la normativa específica que s’establirà a l’efecte i que regularà dels Instituts escola, entre altres qüestions, els òrgans unipersonals de govern, els òrgans col·legiats i els de coordinació docent.

La plantilla dels Instituts escola estarà regulada en la normativa de dotació de plantilles per a les etapes específiques implantades en els centres que impartisquen Educació Infantil i Primària, i Educació Secundària de la Comunitat Valenciana.

4. Programació general anual
4.1. Consideracions generals
1. D’acord amb el que es disposa en l’article 95 del Decret 252/2019, la programació general anual (d’ara en avant, PGA), és l’instrument bàsic que recull la planificació, l’organització i el funcionament del centre, com a concreció anual dels diferents aspectes recollits en el projecte educatiu, i estarà constituïda pel conjunt d’actuacions derivades de les decisions adoptades en el projecte educatiu elaborat en el centre i la concreció del currículum.
2. Recollirà tots els aspectes relatius a l’organització i el funcionament del centre, incloent-hi els projectes, el currículum, les normes i els plans d’actuació acordats i aprovats que es desenvoluparan durant cada curs escolar, i facilitarà el desenvolupament coordinat de totes les activitats educatives, el correcte exercici de les competències dels diferents òrgans de govern i de coordinació docent i la participació de tots els sectors de la comunitat escolar sobre la base dels principis de coeducació.

3. Els centres d’Educació Secundària hauran d’elaborar al principi de cada curs acadèmic una programació general anual.
4. En allò referit al currículum, els centres elaboraran les concrecions curriculars i les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d’iniciar en el curs 2023-2024 la seua implantació en els cursos segon, i quart d’ESO i segon de Batxillerat. A més, durant el curs 2023-2024, revisaran i finalitzaran les concrecions curriculars i les propostes pedagògiques corresponents als cursos 1r i 3r d’ESO i 1r de Batxillerat, elaborades durant el curs 2022-2023.
5. La PGA serà de compliment obligat per a tots els membres de la comunitat escolar.

4.2. Continguts de la PGA
D’acord amb el que es disposa en l’article 97 del Decret 252/2019, els seus continguts s’adequaran al que s’estableix en la normativa bàsica, en aquest decret i en les disposicions vigents que establisquen la inclusió de determinats aspectes com a part del contingut de la PGA.

A aquests efectes, la PGA ha d’incloure: informació de caràcter administratiu i el Pla d’actuació per a la millora.

4.2.1. Informació administrativa
És el document d’organització administrativa del centre i ha de constar de l’estadística de principi de curs (ITACA), l’informe de context (facilitat per l’Administració educativa), la situació de les instal·lacions i de l’equipament, l’horari general, l’actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs, els calendaris i altres informacions relatives als suports humans i als recursos materials del centre que puguen ser d’interés.

4.2.1.1. Horari general del centre
1. L’horari s’ajustarà al que disposa l’article 23 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i, per als centres que imparteixen ensenyaments de Batxillerat en règim ordinari diürn, l’article 24 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, l’article 84 del Decret 252/2019, i a la jornada escolar que tinga autoritzada el centre, d’acord amb el marc normatiu establit per la conselleria competent en matèria d’educació. Per als centres que imparteixen ensenyaments de Batxillerat en règim nocturn, s’ajustarà al que dispose la normativa que regule els procediments derivats del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria, i del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, així com l’organització i el funcionament del Batxillerat nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana.

2. L’horari general del centre en reflectirà totes les activitats i s’acomodarà al millor aprofitament de les activitats docents i a les particularitats del centre. Aquest horari general transcorrerà entre l’obertura i el tancament de les instal·lacions durant el curs escolar, i haurà d’especificar:
a) L’horari de funcionament en el qual estarà disponible per a la comunitat educativa cadascun dels serveis i de les instal·lacions del centre, dins i fora de la jornada escolar, i les condicions per a fer-ne ús.

b) La jornada de les activitats escolars lectives i de les activitats complementàries, així com els programes que conformen l’oferta educativa del centre, que es desenvoluparà de dilluns a divendres.
c) L’horari disponible per a les activitats extraescolars.
3. L’equip directiu atenent les particularitats de cada centre i el millor aprofitament de les activitats docents i complementàries, amb les aportacions del claustre i del consell escolar, elaborarà la proposta de l’horari general del centre.
4. La direcció del centre, amb l’informe previ del claustre i del consell escolar, i per raó de les atribucions que confereix a aquest òrgan l’article 132 de la Llei orgànica 2/2006, amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020, aprovarà l’horari general del centre i el posarà a disposició de la comunitat educativa, per mitjans electrònics o telemàtics, a través de la plataforma ITACA.
5. Respecte als dies/períodes lectius del curs, se seguirà el que disposa la Resolució de 14 de juny de 2023, del director general de Centres Docents per la qual es fixa el calendari escolar del curs acadèmic 2023-2024 a la Comunitat Valenciana (DOGV 9621, 20.06.2023).

6. Consideracions generals per a l’elaboració dels horaris:
a) En els centres en què encara no estiga constituït el consell escolar, la direcció, oït el claustre, aprovarà l’estructura de l’horari general del centre i la jornada escolar.
b) Els centres disposen d’autonomia organitzativa per a establir l’horari lectiu de l’alumnat dins de la franja horària compresa entre les 8 hores i les 18 hores, d’acord amb els períodes lectius fixats.

c) L’horari general del centre fixarà les hores i les condicions en les quals el centre romandrà obert.
d) S’establirà la durada i distribució dels períodes lectius i els procediments necessaris per a atendre l’alumnat durant la seua permanència en el centre.
e) Les direccions territorials, amb un informe previ de la Inspecció d’Educació, podran autoritzar uns horaris que no s’ajusten als criteris generals quan així ho exigisquen les necessitats d’escolarització, la utilització del transport escolar en centres d’àmbit rural o comarcal, o la realització de la formació en centres de treball. El termini de sol·licitud d’horari especial finalitzarà el 15 de juny del curs anterior al curs per al qual se sol·licita.
f) L’horari autoritzat per la direcció territorial competent en matèria d’educació podrà mantindre la seua vigència mentre no sol·licite la modificació d’horari per part del centre, tal i com es contempla en l’article 23.3 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i en l’article 24.3 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat.

La mesura anterior farà que no siga necessari tornar a autoritzar tots els cursos amb els horaris que ara denominem com a «horaris especials».
g) En els centres en què hi haja serveis residencials, l’horari general del centre haurà de preveure el desenvolupament de totes les activitats acadèmiques, formatives i residencials i distingir entre dies lectius, no lectius i festius.
7. La direcció territorial competent en matèria d’educació podrà unificar i reorganitzar, quan concórreguen circumstàncies especials derivades de l’organització del transport escolar o altres factors que ho justifiquen, l’horari general dels centres d’una localitat, un barri o una zona.

4.2.1.2. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat, del personal docent i del personal no docent d’atenció educativa
4.2.1.2.a. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat
1. Durant la jornada escolar, el currículum es desenvoluparà a través d’un mínim de cinc i un màxim de huit sessions lectives diàries, de dilluns a divendres. Les sessions lectives tindran una durada mínima de 55 minuts. Després de cada dues o tres sessions lectives hi haurà un període de descans, el primer dels quals haurà de tindre una durada mínima de 20 minuts. En el cas de Batxillerat nocturn model B, en funció de circumstàncies que impossibiliten establir aquesta configuració de jornada escolar i/o durada mínima de la sessió lectiva, cada centre podrà establir una durada mínima de 45 minuts i establir només un període de descans.
2. La distribució de l’horari lectiu per als cursos d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat s’adequarà al que s’estableix per a les diferents matèries o àmbits de l’Educació Secundària Obligatòria o Batxillerat en l’article 13 i en els annexos V i VI del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i en els articles 18 i 20 i en els annexos IV i V del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat.

3. Els centres docents públics i privats concertats podran efectuar ampliacions de l’horari escolar sense que, en cap cas, supose discriminació de cap mena, ni s’imposen aportacions a les famílies ni exigències a la conselleria competent en matèria d’educació, tal com estableix l’article 120.4 de la Llei orgànica 2/2006 amb la modificació efectuada per la Llei orgànica 3/2020. L’ampliació de l’horari escolar podrà efectuar-se per mitjà de l’increment del nombre de sessions lectives diàries, sense perjudici del que disposen el punt 3 d’aquest apartat i la normativa vigent en matèria de jornada escolar.

4. La direcció del centre haurà de garantir l’atenció lectiva a l’alumnat del centre fins a l’últim dia establit en el calendari escolar. En aquest sentit, l’atenció lectiva a l’alumnat podrà incorporar repassos, exàmens, recuperacions, etc., però en cap cas es podrà suspendre ni disminuir aquesta atenció a l’alumnat abans de les dates fixades pel calendari escolar per a la finalització de les activitats escolars del corresponent curs acadèmic.

4.2.1.2.b. Criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris del professorat i del personal no docent d’atenció educativa
1. La direcció d’estudis haurà d’elaborar l’horari del personal docent, d’acord amb els criteris aprovats pel claustre i que amb caràcter previ haurà establit.
2. La direcció d’estudis, en la confecció dels horaris del professorat, tindrà especialment en compte les hores de coordinació de l’equip educatiu que imparteix classe a un mateix grup d’alumnat i de la resta d’equips i òrgans de coordinació, per a donar una resposta educativa coherent al conjunt de l’alumnat.
3. La direcció d’estudis ha d’organitzar els horaris del personal docent especialitzat de suport i del personal no docent d’atenció educativa, d’acord amb els criteris del claustre, les directrius de la comissió de coordinació pedagògica i del contingut dels plans d’actuació personalitzats de l’alumnat. Per a aquesta tasca ha de comptar amb l’assessorament del professorat d’orientació educativa.
4. La direcció d’estudis ha d’elaborar l’horari del personal no docent d’atenció educativa d’acord amb el que disposa la normativa vigent, tal com s’indica en l’apartat 6.2. d’aquestes instruccions.

4.2.1.3. Calendari d’avaluacions i recuperacions
1. Els centres docents, en virtut de la seua autonomia pedagògica i organitzativa, han d’establir el nombre i el calendari de les sessions d’avaluació que es realitzaran per a cada curs acadèmic i grup d’alumnat al llarg del període lectiu ordinari del curs.
2. En els centres públics, la comissió de coordinació pedagògica proposarà al claustre la planificació general de les sessions d’avaluació perquè siguen aprovades.
3. Les sessions d’avaluació que es realitzen al llarg del curs, incloent-hi, l’avaluació final, seran distribuïdes de manera que el total de dies lectius compresos en cada període d’avaluació siga semblant.
4. En el cas de Batxillerat, l’alumnat podrà realitzar una prova extraordinària de les matèries no superades. Tant en els centres públics com en els centres privats concertats, per als cursos de primer i segon de Batxillerat, les proves extraordinàries i la sessió d’avaluació final extraordinària han d’estar acabades el 30 de juny de 2024.

4.2.1.4. Calendari de reunions dels òrgans col·legiats del centre, de lliurament de la informació i d’entrevistes a les persones representants legals de l’alumnat
1. Serà establit amb la finalitat de dotar d’operativitat i eficiència aquests òrgans: consell escolar, equip directiu, claustre, comissió de coordinació pedagògica, i equips docents i educatius.
2. Amb l’objectiu d’analitzar, valorar i reorientar, si cal, l’acció educativa s’elaborarà un calendari per al lliurament d’informació a les persones progenitores i/o representants legals de l’alumnat perquè coneguen la seua situació educativa amb la finalitat de millorar-la.
3. Es preveuran també els aspectes organitzatius del calendari de reunions i entrevistes amb les persones progenitores i/o representants legals de l’alumnat (cronograma, contingut i altres aspectes relacionats).

4. En el calendari de reunions s’inclourà també la previsió de reunions del professorat d’orientació educativa amb l’agrupació d’orientació de zona i la coordinació territorial de l’orientació.

4.2.1.5. Actualització dels requisits lingüístics per a la catalogació de llocs de treball docent
4.2.1.5.a. Capacitació lingüística del professorat
S’ha d’aplicar el que s’indica en l’Ordre 3/2020, de 6 de febrer, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es determina la competència lingüística necessària per a l’accés i l’exercici de la funció docent en el sistema educatiu valencià (DOGV 8736, 10.02.2020) i les seues posteriors modificacions.

4.2.1.5.b. Catalogació de llocs de treball docents en valencià
Segons l’Ordre 90/2013, de 6 de novembre, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regula la catalogació amb el requisit lingüístic de valencià de determinats llocs de treball docents en centres docents públics i en els serveis o unitats de suport escolar i educatiu dependents de la Generalitat (DOGV 7148, 08.11.2013), els llocs de treball corresponents, entre d’altres, als funcionaris docents del cos de professors/res i catedràtics/ques d’Ensenyament Secundari en centres docents públics, amb independència que siguen ocupats pels funcionaris dels cossos esmentats o per funcionaris de qualssevol altres cossos docents, i els llocs de treball corresponents al professorat de Religió estan catalogats amb requisit lingüístic de valencià, sense perjudici de les excepcions previstes en l’article 4 i en la disposició addicional primera de l’esmentada ordre.

4.2.1.5.c. Classificació de llocs de treball docent en llengua estrangera
1. D’acord amb la Resolució de 31 de gener de 2013, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s’estableixen criteris de classificació i provisió mitjançant comissions de servei, adjudicació provisional i/o en règim d’interinitat de llocs de treball docent que imparteixen en una llengua estrangera àrees, matèries o mòduls no lingüístics, en els centres docents públics de la Comunitat Valenciana (DOGV 6969, 20.02.2013), la classificació de llocs amb perfil lingüístic en llengües estrangeres serà conseqüència directa que els titulars definitius o provisionals d’aquests impartisquen àrees, matèries o mòduls no lingüístics en llengua estrangera i únicament determina que les substitucions d’aquests es realitzaran en règim d’interinitat amb professorat amb les competències lingüístiques acreditades.
2. En funció del projecte lingüístic de centre es podrà incorporar el requisit lingüístic establit en la normativa vigent per impartir una matèria no lingüística en llengua estrangera, vista la proposta de la direcció del centre, en els llocs de treball de la plantilla del centre, d’acord amb el què es determine en l’ordre per la qual s’estableixen els criteris per a la dotació de plantilles de professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional dependents de la conselleria competent en matèria d’educació.

4.2.1.6. Llibres de text i altres materials curriculars
1. Els llibres de text i altres materials curriculars són els recursos didàctics necessaris per al desenvolupament del programa complet d’una matèria, àrees o mòduls, en tot el que disposa la normativa vigent sobre el currículum de la Comunitat Valenciana. Es tracta del material que es requereix per al desenvolupament de les activitats derivades del currículum en el centre. En l’exercici de l’autonomia pedagògica, correspon als òrgans de coordinació didàctica dels centres públics adoptar els llibres de text i/o la resta de materials didàctics que hagen d’utilitzar-se en el desenvolupament dels diversos ensenyaments i, d’acord amb el Pla director de coeducació, s’han d’incorporar materials d’autoria femenina.
2. El disseny i la creació dels diferents recursos i materials pedagògics i didàctics ha de permetre l’avanç de tot l’alumnat tenint en compte els aspectes següents:
– Hauran de ser coeducatius, fent un ús no sexista del llenguatge i de les imatges.
– La mirada global i respectuosa amb totes les cultures des d’una perspectiva crítica.
– L’eliminació de barreres d’accés i de comunicació.
– La perspectiva de gènere, tot promovent-ne la igualtat.
– El respecte a la diversitat afectiva, sexual, de gènere i familiar, i a qualsevol tipus de diversitat que no s’ajuste a les característiques normatives.
– El llenguatge inclusiu.
– La presència equitativa de dones i homes en els diferents àmbits.

– La diversitat i riquesa de materials.
– Que estiguen lliures d’estereotips sexistes o discriminatoris.
3. Els llibres de text i la resta de materials curriculars han d’estar en consonància amb la llengua curricular en què s’haja de vehicular l’assignatura, segons el que s’establisca en el PLC autoritzat.
4. En l’elaboració i la utilització de materials curriculars, el professorat s’haurà d’ajustar al que disposa l’article 32 de la Llei de propietat intel·lectual, Text Refós aprovat pel Reial decret legislatiu 1/1996, de 12 d’abril (BOE 97, 22.04.1996), modificat per la Llei 21/2014, de 4 de novembre (BOE 268, 05.11.2014), i per la Llei 2/2019, d’1 de març (BOE 53, 02.03.2019), pel que fa a les cites, ressenyes i il·lustracions amb finalitats educatives o d’investigació científica.
Quant a la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i/o material curricular didàctic en els centres públics i privats concertats, caldrà ajustar-se al que es disposa en l’Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el Programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals (DOGV 7806, 15.06.2016), i la seua modificació parcial mitjançant l’Ordre 9/2023, de 28 de març (DOGV 9566, 31.03.2023), així com a la convocatòria corresponent al curs 2023-2024 i a les instruccions dictades a aquest efecte.
Els centres docents han d’orientar les seues actuacions cap a la reutilització de llibres de text i materials didàctics, així com cap a l’elaboració de materials propis.
5. Els departaments didàctics o equips pedagògics podran optar pel llibre de text en format imprés o digital, per materials curriculars que despleguen el currículum de la matèria corresponent o per materials didàctics d’elaboració pròpia que s’ajusten a la normativa vigent a la Comunitat Valenciana, sempre considerant els formats que s’adapten a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que requerisca una presentació accessible d’aquests.
6. La relació dels llibres de text i la resta de materials curriculars, seleccionats en cada centre per l’òrgan competent, s’exposaran en el tauler d’anuncis i en la pàgina web del centre durant el mes de juny. S’haurà d’informar la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals sobre els llibres de text i els materials didàctics adoptats pel centre.
7. Atesa la situació de canvi legislatiu que implicarà la implantació dels nous currículums per aplicació de la LOMLOE, s’haurà d’actuar d’acord amb les instruccions de renovació i reposició de llibres de text i material curricular per al curs 2023-2024, del director general de Centres Docents, i també amb les corresponents resolucions del Programa de banc de llibres de text i material curricular per al curs 2023-2024.

8. Amb caràcter general, els llibres de text i la resta de materials curriculars adoptats no podran ser substituïts per altres durant un període mínim de quatre anys, des de la data en què s’hagen adoptat.

Els centres educatius, en virtut de la seua autonomia, podran allargar la vida útil dels llibres de text i/o materials curriculars didàctics que estiguen en bon estat, amb la finalitat de racionalitzar la despesa pública, atenent criteris de corresponsabilitat i sostenibilitat. Per això, s’haurà de reposar únicament aquell material que estiga deteriorat i no reunisca les condicions necessàries per a ser reutilitzat.
En el cas de ser imprescindible la renovació o reposició de llibres de text, materials didàctics o material d’elaboració pròpia, es durà a terme la dotació econòmica en els centres en funció de les necessitats i la dotació pressupostària màxima per a cada un d’aquests.

9. La selecció i adopció dels llibres de text i/o altres materials didàctics no requerirà l’autorització prèvia de l’Administració educativa. En tot cas, aquests hauran d’adaptar-se al rigor científic adequat a les edats de l’alumnat i al currículum aprovat per l’Administració educativa i, a més, hauran d’estar en la llengua corresponent segons el projecte lingüístic de centre. Així mateix, han d’utilitzar llenguatge inclusiu i han de reflectir i fomentar el respecte als principis, els valors, les llibertats, els drets i els deures constitucionals.

10. Les normes d’utilització i conservació dels llibres de text i material curricular cedits a l’alumnat en règim de préstec s’han d’incloure en les normes d’organització i funcionament del centre escolar. Tant el Programa de reutilització com les normes d’utilització i conservació hauran de ser aprovats pel claustre i pel consell escolar.

11. El consell escolar podrà constituir una comissió per a la coordinació i gestió del banc de llibres i material curricular, sense perjudici de les funcions assignades a la persona coordinadora del Programa de reutilització de llibres i materials curriculars en l’apartat 5.6.5 d’aquestes instruccions.
12. En el cas dels centres privats concertats, l’aprovació de les normes d’utilització i conservació, l’aprovació dels materials didàctics i llibres de text i la determinació de les funcions encomanades en aquest punt correspondran als òrgans que tinguen atribuïdes les competències o, si és el cas, als òrgans que determine la titularitat del centre.

13. La supervisió dels llibres de text i altres materials curriculars constituirà part del procés ordinari d’inspecció que exerceix l’Administració educativa sobre la totalitat d’elements que integren el procés d’ensenyament i aprenentatge, que ha de vetlar pel respecte als principis i valors continguts en la Constitució i en el que disposa la LOMLOE.

4.2.1.7. Productes de suport per a l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu derivades de discapacitat
Els centres podran sol·licitar productes individuals de suport a la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport per a l’accés al currículum de l’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, d’acord amb els criteris i terminis establits en la Resolució conjunta de 4 d’abril de 2023, de la directora general d’Inclusió Educativa i del director general de Centres Docents, per la qual es dicten instruccions per a la provisió i gestió de productes de suport per a l’alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres educatius de titularitat de la Generalitat (DOGV 9577, 18.04.2023).

4.2.1.8. Programa anual de menjador escolar
1. La direcció del centre docent ha d’elaborar per a cada curs un programa, que ha de ser aprovat pel consell escolar del centre, que ha de respectar i desenvolupar el projecte educatiu de menjador escolar del centre i establir els aspectes concrets d’organització i funcionament del menjador en cada curs.
2. Seran aplicables:
– El Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d’una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018).
– L’Ordre 53/2012, de 8 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d’educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l’Ordre 43/2016, de 3 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).
– L’Ordre 18/2018, de 10 de maig, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s’aproven les bases reguladores per a la concessió d’ajudes de menjador escolar en els centres educatius no universitaris de la Comunitat Valenciana (DOGV 8294, 14.05.2018).
– Aquelles altres normes o instruccions que puga desplegar tant la conselleria competent en matèria d’educació com la competent en matèria de sanitat per a establir mesures higienicosanitàries de prevenció de la salut de l’alumnat i del personal docent i no docent que siga usuari d’aquest servei complementari.

4.2.1.9. Programa anual d’activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris  
1. Respecte a les activitats complementàries i a les activitats extraescolars caldrà ajustar-se al que s’especifica en els articles 72 i 73 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, respectivament.
2. D’acord amb el que estableix l’article 19 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, correspon a la persona titular de la vicedirecció del centre promoure i organitzar la realització d’activitats extraescolars i complementàries, segons les directrius aprovades pel consell escolar del centre.
3. Els serveis complementaris es refereixen al servei complementari de menjador escolar, de transport escolar, la biblioteca escolar i altres serveis complementaris.
4. En les activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris s’haurà de tindre en compte que siguen accessibles per a tot l’alumnat, que no discriminen cap membre de la comunitat educativa i que no tinguen ànim de lucre.
5. Quan les activitats complementàries i extraescolars incloses en la programació general anual impliquen un desplaçament de personal docent i no docent fora del centre, o s’allarguen més enllà de la finalització de la jornada escolar, correspon a la direcció del centre l’autorització de la comissió de serveis en aquells supòsits en què aquesta done lloc a indemnització per raó del servei segons disposa el Decret 24/1997, d’11 de febrer, del Govern Valencià, sobre indemnitzacions per raó del servei i gratificacions per serveis extraordinaris (DOGV 2931, 17.02.1997); i les seues modificacions posteriors efectuades pel Decret 88/2008, de 20 de juny (DOGV 5791, 24.06.2008), pel Decret 64/2011, de 27 de maig (DOGV 6531, 30.05.2011), pel Decret 95/2014, de 13 de juny (DOGV 7299, 19.06.2014), pel Decret 7/2023, de 27 de gener (DOGV 9524, 01.02.2023), i el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l’Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019). En aquest cas, les despeses seran a càrrec del pressupost del centre.

6. Caldrà ajustar-se, a més, al que s’estableix en la normativa següent:
– El claustre de professorat i el consell de delegats i delegades tindran competència per a realitzar propostes quant a activitats complementàries i extraescolars, de la mateixa manera que les associacions de mares i pares, i les associacions de l’alumat, segons el que s’estableix respectivament en el Decret 126/1986 (DOGV 466, 14.11.1986), i en el Decret 127/1986 (DOGV 462, 10.11.1986).
– El Decret 77/1984, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre regulació del transport escolar (DOGV 186, 23.08.1984); el Reial decret 443/2001, de 27 d’abril, sobre condicions de seguretat en el transport escolar i de menors (BOE 105, 02.05.2001), així com el que dispose la normativa específica que es dicte per a establir les condicions per a ser usuari del servei de transport escolar col·lectiu durant el curs 2023-2024, i en la convocatòria corresponent d’ajudes individuals per al servei de transport escolar durant aquest curs escolar.
– També és aplicable el Decret 84/2018, de 15 de juny, del Consell, de foment d’una alimentació saludable i sostenible en centres de la Generalitat (DOGV 8323, 22.06.2018), i la convocatòria per a la concessió d’ajudes de menjador escolar als centres educatius per al curs escolar 2023-2024.
– L’Ordre 53/2012, de 8 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el servei de menjador escolar en els centres docents no universitaris de titularitat de la Generalitat dependents de la conselleria amb competència en matèria d’educació (DOGV 6839, 13.08.2012), modificada per l’Ordre 43/2016, de 3 d’agost, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (DOGV 7845, 05.08.2016).
7. Les activitats extraescolars i complementàries i els serveis complementaris que s’inclouen en la PGA seran organitzats i realitzats pel centre, per associacions col·laboradores, o en col·laboració amb les corporacions locals, i s’han de fer amb la participació de tota la comunitat educativa, especialment de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat. En tot cas, les persones que desenvolupen activitats extraescolars amb l’alumnat del centre menor d’edat hauran d’aportar el certificat negatiu del Registre central de delinqüents sexuals.
8. El Programa anual d’activitats complementàries i extraescolars i serveis complementaris podrà incloure, entre altres:
a) Les activitats i serveis culturals.
b) Els viatges d’estudi i els intercanvis escolars que es pretenguen realitzar.
c) Les activitats esportives i artístiques que es fan dins i fora del recinte escolar.
d) L’organització, el funcionament i l’horari de la biblioteca del centre.
e) Totes les altres que es consideren convenients.
9. Aquestes activitats poden estar promogudes per altres administracions, organitzacions i entitats d’iniciativa social, i comptaran amb el concurs del voluntariat i en contacte amb els centres educatius i el seu professorat. En aquest sentit, la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport promourà acords amb les diputacions i els ajuntaments per a l’organització i finançament de les activitats extraescolars assenyalades.

10. Tota activitat extraescolar o complementària que es realitze fora del centre requerirà, per a la participació de cada alumne o alumna menor d’edat, l’autorització prèvia de les persones progenitores i/o persones tutores legals, en què haurà de constar:
– Nom i cognoms i número de DNI, passaport o altre document legal de les persones progenitores i/o persones tutores legals que autoritza la participació de l’alumnat en l’activitat. En el cas de separació legal, el document haurà d’estar signat pel progenitor/a o representant legal amb qui l’alumne/a convisca, sense perjudici d’allò que s’indica en la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació (DOGV 8490, 20.02.2019).

– Nom, cognoms i curs de l’alumne o l’alumna al qual s’autoritza.

– Lloc on es desenvoluparà l’activitat.
– Hora de començament i hora de finalització aproximada de l’activitat.
– Professors i professores responsables.
– Personal docent i personal no docent d’atenció educativa acompanyant.
– Preu de l’activitat.
– Observacions de les persones progenitores i/o persones tutores legals.
En el revers de l’autorització s’han d’indicar les recomanacions bàsiques per a l’alumnat d’acord amb l’activitat que es durà a terme.

11. L’organització del personal, de les mesures i dels suports hauran de garantir la participació de tot l’alumnat en les activitats extraescolars. Quan es tracte de la participació d’alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu, es facilitarà la participació de les famílies i/o dels agents externs.
12. En els centres en què hi haja serveis residencials, el personal especialitzat programarà les activitats residencials i formatives, d’acord amb les directrius elaborades prèviament pel consell escolar del centre i sota la coordinació i la supervisió dels òrgans residencials corresponents. Així mateix, col·laborarà en la programació d’aquelles activitats que es referisquen a l’orientació i la tutoria d’alumnat i a les activitats complementàries.
13. D’acord amb l’Ordre 32/2016, de 12 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s’aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a la realització d’activitats complementàries per a l’alumnat escolaritzat en centres d’Educació Especial o en Unitats d’Educació Especial ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics (DOGV 7829, 15.07.2016), els centres docents que disposen d’unitats específiques poden participar en la convocatòria anual per a la subvenció de les activitats complementàries en què participe aquest alumnat: 

https://ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa/activitats-complementaries.

4.2.1.10. Programa d’activitats formatives de centre
1. El Pla biennal de formació permanent del professorat de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional (d’ara en avant, PFP), dins del seu període de vigència, és l’instrument que estableix els objectius, defineix les línies estratègiques i la planificació de la formació permanent del professorat no universitari, en l’àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
El Programa d’activitats formatives de centre (PAF), dins del marc general establit per a tota la Comunitat Valenciana per la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional a través del seu PFP, i tenint en compte els plans anuals d’actuació (PAA) dels CEFIRE de referència i les necessitats formatives del centre, estableix per a cada curs escolar el conjunt d’activitats formatives destinades a contribuir a la millora dels centres i a l’èxit del seu alumnat tant en el terreny personal, social, com pròpiament escolar, des de les més altes cotes de presència i participació, igualtat i coeducació.

2. Aquest programa formarà part de la programació general anual (PGA), tindrà com a finalitat assolir els objectius establits en el PEC i en el Pla director de coeducació de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport
3. La persona coordinadora de formació del centre (d’ara en avant, CFC), en estreta col·laboració amb la direcció d’aquest, la persona coordinadora d’igualtat i convivència (CIC) i el departament d’Orientació Educativa i Professional, articularà la identificació de necessitats formatives, tant col·lectives com individuals, del claustre i personal de suport, i les inclourà en el PAF. També buscarà la complementarietat amb les diferents ofertes formatives definides en el marc del PFP de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport.
4. El PAF serà avaluat en el marc de la memòria final de curs, junt amb la resta dels elements que conformen la PGA, per la persona CFC en estreta col·laboració amb la direcció del centre, les diferents persones coordinadores de les activitats formatives (CAF) i altres agents educatius participants, tenint en compte l’impacte que ha tingut en la millora de la pràctica docent, la qualitat de l’ensenyament i l’opinió del claustre de professorat. Les propostes de millora es tindran en compte quan es dissenye el nou PAF.

4.2.2. Pla d’actuació per a la millora
1. D’acord amb el que estableix l’article 98.1 del Decret 252/2019, el Pla d’actuació per a la millora (PAM), considerat com a la part pedagògica de la PGA, és el document en el qual es concreta la intervenció educativa que es durà a terme en el centre educatiu i en el seu entorn, durant un curs escolar.
2. Les finalitats del PAM s’estableixen en l’article 98.2 de l’esmentat Decret 252/2019, i són les següents: incrementar el percentatge d’alumnes que aconsegueix els objectius i les competències educatives corresponents, reduir l’absentisme escolar, millorar la competència emocional i les habilitats d’interacció social de l’alumnat per a aconseguir una integració socioeducativa més elevada i desenvolupar accions per a previndre i compensar les desigualtats en educació des d’una perspectiva inclusiva.
3. Els centres educatius inclouran en el seu Pla d’actuació per a la millora (PAM) del curs 2023-2024 el disseny i organització d’activitats que tinguen com a principi fonamental la consolidació, reforç i recuperació dels aprenentatges imprescindibles perquè tot l’alumnat puga seguir amb èxit el curs 2023-2024, especialment l’alumnat amb majors dificultats d’aprenentatge.
4. A més, els centres docents, en el marc de la seua autonomia pedagògica, organitzativa i de gestió, podran organitzar programes o actuacions de disseny propi que desenvolupen qualsevol de les línies d’actuació que especifica l’article 4 del Decret 104/2018, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià, i que hauran d’incloure en el seu PAM.
5. Per al desenvolupament del PAM, el centre comptarà amb els recursos personals que tinga assignats per a cada curs escolar. No obstant això, la direcció general competent en matèria de personal docent, en el cas dels centres públics dependents de la Generalitat, i la direcció general competent en matèries de centres docents, en el cas dels centres concertats, podrà assignar per a cada curs escolar professorat addicional als centres docents per al desenvolupament d’aquest programa, per a la qual cosa tindrà en compte la proposta realitzada per la direcció general competent en matèria d’innovació educativa i ordenació.
6. Amb l’objectiu d’organitzar la pràctica docent, i amb el coneixement de la dotació completa d’hores de professorat de la qual disposen, els centres educatius hauran d’elaborar el disseny de les actuacions que es duran a terme dins del seu PAM durant el curs 2023-2024. Aquest disseny haurà de ser aprovat pel claustre i el consell escolar, junt amb la PGA, abans del 15 de desembre de 2023. Posteriorment, s’hauran d’omplir les actuacions que configuren el PAM del curs 2023-2024 en l’apartat corresponent d’ITACA.

7. D’acord amb el que estableix l’article 98.3 del Decret 252/2019, el PAM haurà de contindre, almenys, els elements següents:

a) Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l’alumnat des d’una perspectiva inclusiva.
b) L’actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre, així com les mesures adoptades en relació als diferents aspectes inclosos en l’apartat 1.2.6. d’aquesta resolució, amb menció especial a les mesures per al foment de la igualtat i la convivència.

c) Criteris i procediments previstos per al seguiment i l’avaluació del PAM.

4.2.2.1. Descripció de les intervencions educatives que es desenvoluparan per a atendre la diversitat de l’alumnat des d’una perspectiva inclusiva
4.2.2.1.a. Consideracions generals
Cada centre, sempre partint de l’anàlisi de les barreres contextuals per a la inclusió, haurà de descriure quines són les mesures, actuacions, plans i programes necessaris per a donar resposta educativa per a la inclusió de tot l’alumnat.
Les línies generals que hauran de centrar el disseny anual que els centres hauran de realitzar en el seu PAM haurà de partir de les mesures de resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat que hagen establit, i que han estat descrites en l’apartat 1.2.6.4 d’aquestes instruccions.

4.2.2.1.b. Proposta pedagògica de departament
1. Cada departament, coordinat i dirigit pel cap de departament, i en el cas dels centres privats l’òrgan amb competències anàlogues, ha d’elaborar la proposta pedagògica de departament, i ha de reflexionar de manera compartida sobre el sentit de les seues actuacions, la coherència de les propostes que ofereixen a l’alumnat i l’adequació de l’organització i selecció dels materials.
2. La proposta pedagògica de cada departament ha de concretar els elements del currículum necessaris per a planificar l’acció educativa per a cada matèria. És a dir, els criteris d’avaluació vinculats a les competències específiques de la matèria i dels sabers bàsics que cal mobilitzar per a l’assoliment d’aquestes competències. Així mateix, per a la valoració general del progrés de l’alumnat cal incloure els instruments de recollida d’informació i els criteris de qualificació qualitativa i quantitativa, alhora que cal preveure les mesures de resposta educativa per a la inclusió.
Aquests acords han de formar part de la proposta pedagògica corresponent, que s’ha de recollir en la concreció curricular del centre.

3. Els centres elaboraran les propostes pedagògiques imprescindibles per tal d’iniciar en el curs 2023-2024 la seua implantació en els cursos 2n i 4t d’ESO i 2n de Batxillerat.
4. Les propostes pedagògiques corresponents als cursos 1r i 3r d’ESO i 1r de Batxillerat, elaborades durant el curs 2022-2023, seran objecte de revisió al llarg del curs 2023-2024.

4.2.2.1.c. Programacions d’aula
1. Les programacions d’aula, fruit de la reflexió pedagògica, s’han de considerar un instrument flexible i obert, en construcció, revisió i millora constants i s’elaboraran per a cada curs escolar, per part del professorat, sota la coordinació de la COCOPE a partir de la concreció curricular de centre i les propostes pedagògiques de departament.

2. Les programacions d’aula han de projectar les intencions educatives del professorat en l’organització de les situacions d’aprenentatge i desenvolupament que s’oferiran al grup classe en el context educatiu, d’acord amb les característiques, els interessos i necessitats col·lectives i individuals de l’alumnat. Així mateix, inclouran les actuacions d’orientació educativa i professional que s’hagen de desenvolupar a través del currículum, d’acord amb la proposta d’organització de l’orientació que haja fet la comissió de coordinació pedagògica.

3. Elements de les programacions d’aula
Atés que en el curs 2023-2024 ja tots els cursos han de prendre com a referents d’avaluació el que es contempla en el Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022) i en el Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022), les programacions d’aula partiran de la proposta pedagògica de departament i haurà d’incloure per a cada matèria o àmbit, almenys, els elements següents:
a) Les situacions d’aprenentatge adaptades a les característiques del grup.
b) Els criteris d’avaluació vinculats a les competències específiques i associats a les situacions d’aprenentatge plantejades.
c) Els sabers bàsics que cal mobilitzar per a l’assoliment de les competències específiques referides en el punt b) d’aquest apartat.
d) La seqüència d’activitats.
e) L’organització dels espais d’aprenentatge i els agrupaments.

f) La distribució del temps.
g) La selecció i organització dels recursos i materials.
h) Les mesures de resposta educativa per a la inclusió en els nivells III i IV i els criteris d’avaluació de les adaptacions curriculars significatives, si és el cas, associats a les situacions d’aprenentatge plantejades.

i) Els elements que faciliten l’accessibilitat de l’aprenentatge.
j) Els instruments de recollida d’informació i models de registre per a la valoració del progrés de l’alumnat.
4. Les programacions d’aula corresponents als cursos 1r i 3r d’ESO i 1r de Batxillerat, elaborades durant el curs 2022-2023, seran objecte de revisió al llarg del curs 2023-2024. 
5. Les programacions d’aula corresponents als cursos segon i quart d’ESO i segon de Batxillerat s’aniran elaborant al llarg del curs 2023-2024, sense perjudici que a finals del mes d’octubre es faça el lliurament a la direcció del centre d’un esquema bàsic que reculla els aspectes fonamentals indicats en l’apartat anterior. No obstant això les unitats de treball o situacions d’aprenentatge que integren les programacions d’aula hauran d’estar dissenyades de forma prèvia a la seua implementació davant de l’alumnat.
6. Les indicacions següents són aplicables per a les programacions d’aula de tots els cursos de l’ESO i el Batxillerat:
a) Les programacions d’aula tindran en compte el que disposa el Decret 104/2018 i l’Ordre 20/2019, en relació amb l’adequació personalitzada d’aquestes programacions, amb la finalitat que tot l’alumnat puga participar en les activitats del seu grup classe i assolir els objectius i les competències clau de l’etapa, de tal manera que es done resposta als diferents ritmes, estils i capacitats d’aprenentatge.

b) D’acord amb el Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021), els equips docents poden comptar amb l’assessorament del personal del departament d’Orientació Educativa i Professional en el procés de personalització de les programacions d’aula a les característiques i necessitats del grup classe, ja que aquesta és l’eina més eficient per a donar la resposta educativa a la diversitat en els nivells II i III i, per tant, per a l’eliminació de les barreres a la inclusió més habituals.
c) L’avaluació de les programacions d’aula serà realitzada pel personal docent responsable de la seua aplicació, d’acord amb els criteris adoptats per la COCOPE i en el marc de l’avaluació del PAM.
d) S’han d’incorporar mesures per a difondre les bones pràctiques en l’ús de les tecnologies de la informació i comunicació, així com mesures dirigides a la sensibilització, prevenció i erradicació de qualsevol mena de violència i discriminació per causa d’intolerància, especialment referida a condicions de diversitat funcional, gènere, orientació i identitat sexual, ètnia o creences religioses.
7. Les programacions d’aula han d’estar a disposició de tots els membres de la comunitat educativa. El personal especialitzat de suport haurà de tindre en compte la programació d’aula per a adequar els programes individualitzats de resposta educativa de nivell IV.
8. No obstant això, la suspensió cautelar de l’article 11.3 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria, els centres, en l’àmbit de la seua autonomia curricular, pedagògica i organitzativa, podran adoptar el model d’agrupació per àmbits, en primer, segon o tercer de l’ESO. En cas d’optar per aquest model, l’organització de les matèries per àmbits es regirà pel que disposa l’article 11 de l’esmentat Decret 107/2022.
En aquest sentit, es tindrà en compte el següent:
a) Les programacions d’aula han d’incloure aspectes metodològics i d’organització propis que requereixen els entorns virtuals d’aprenentatge (EVA), així com les noves funcions del professorat i de l’alumnat. Cal prioritzar els models col·laboratius de treball, els models de tutorització i dinamització que reforcen l’aprenentatge autònom de l’alumnat i l’acompanyament pautat en aquest procés.
b) En la programació de l’àmbit participaran els departaments de les matèries agrupades en aquest, que serà concretada per qui l’haja d’impartir en cada grup, siga per un professor o una professora individual, o siga en règim de codocència.
c) En la programació de l’àmbit cal ajustar-se al que estableix el projecte lingüístic de centre autoritzat del Programa d’educació plurilingüe i intercultural (PEPLI) quant a metodologia i llengua vehicular.

d) En l’URL: https://portal.edu.gva.es/formaciodelprofessorat/va/recursos-ambits-eso/, s’inclouen orientacions per a accedir als recursos didàctics proporcionats pels CEFIRE o pels centres educatius per al desenvolupament dels àmbits.
e) També es pot trobar informació i orientacions sobre el treball per àmbits i sobre les programacions en àmbits en l’URL:
 https://rebostdigital.gva.es/category/pd_i_ambits/ambits/.

4.2.2.1.d. Activitats del departament d’Orientació Educativa i Professional
1. Els departaments d’Orientació Educativa i Professional han de planificar les seues activitats d’acord amb el que disposa l’article 11 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig, per la qual es regulen i es concreten determinats aspectes de l’organització i el funcionament de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià.
2. Les agrupacions d’orientació de zona i les agrupacions d’orientació singulars han de realitzar, al final del curs escolar, una valoració de les tasques realitzades i fer propostes de millora i d’actuacions que cal realitzar per al curs següent. Aquestes conclusions s’incorporaran a la memòria final del centre.
3. Les dades de l’alumnat, les mesures d’inclusió, i les variacions que se’n produïsquen al llarg del curs, s’han de registrar en ITACA per part de l’orientador o orientadora que atén el centre, amb la supervisió de la direcció, que tindrà la responsabilitat de vetlar perquè les dades introduïdes estiguen actualitzades, siguen veraces i es corresponguen amb la informació continguda en l’informe sociopsicopedagògic.

4. Els procediments i la documentació relacionats amb l’orientació educativa i professional implementats en ITACA es gestionaran exclusivament per aquesta via.

4.2.2.1.e. Programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, dins del Programa de cooperació territorial «PROA+» (2021-2024)
Es tracta d’un programa de caràcter plurianual que té com a eix fonamental el reforç dels centres que presenten una major complexitat educativa amb la finalitat de millorar els resultats escolars de tot l’alumnat.
El Programa PROA+ s’ajustarà a les resolucions de 25 de març de 2022 (DOGV 9309, 30.03.2022), de 7 d’abril de 2022 (DOGV 9317, 11.04.2022) i de 7 de juny de 2022 (DOGV 9362, 15.06.2022), del secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional i de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per les quals es desenvolupa un Programa d’acompanyament, motivació i reforç escolar personalitzat a l’alumnat més vulnerable educativament, dins del Programa de cooperació territorial PROA+ (2021-2024).

4.2.2.2. L’actualització dels diferents plans i programes desenvolupats pel centre
4.2.2.2.a. Revisió del projecte educatiu de centre
Aquest subapartat inclourà, almenys, la modificació dels continguts del PEC, si s’han aprovat en el curs 2022-2023 o si hi ha previsió de revisió.
Aquesta modificació, com ja s’ha dit anteriorment, no ha de dur a la realització d’un treball burocràtic de modificació del PEC i dels diferents elements que en formen part, sinó a un treball organitzatiu real que permeta un millor funcionament del centre. Les actuacions se centraran en el treball directe amb l’alumnat, especialment amb l’alumnat amb necessitat específica de suport educatiu.

Respecte a les tasques de revisió i seguiment dels elements anteriors no serà necessari que els centres elaboren documents específics sinó que bastarà que la revisió i seguiment es realitze en el marc de l’elaboració de la memòria de final de curs, que hauran de realitzar en finalitzar el període lectiu, i mitjançant la qual el consell escolar, el claustre i l’equip directiu avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions incloses en el seu PAM, sense perjudici del seguiment que cada centre, en funció de la seua autonomia, puga establir.

Respecte a l’adopció de mesures per al foment de la igualtat i la convivència, els centres educatius podran posar en marxa estratègies, avalades per l’evidència científica, orientades i concretades per a la promoció de la igualtat, la convivència positiva i la prevenció de la violència. També determinaran les mesures d’abordatge educatiu, sempre de caràcter educatiu i restauratiu i que tinguen en compte les variables contextuals, concretades en els àmbits de centre i el seu entorn, d’aula i individual.

4.2.2.2.b. La situació del projecte lingüístic del centre i l’aplicació del programa
1. En cada centre d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat sostingut amb fons públics s’ha d’aplicar el Programa d’educació plurilingüe i intercultural, d’acord amb el projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat per la direcció territorial corresponent, pel que fa a l’organització i el tractament didàctic de l’ensenyament i ús vehicular de les llengües i a la promoció de l’ús del valencià en els diversos àmbits d’intervenció en el centre educatiu, segons s’indica en l’article 15 de la Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià (DOGV 8240, 22.02.2018). Les innovacions didàctiques i mesures organitzatives previstes en el PLC per a cada curs escolar s’han de recollir en la programació general anual.
2. Tots els centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat públics i privats sostinguts amb fons públics tenen un PLC autoritzat en vigor durant tot el curs 2023-2024. El professorat, a través de la comissió de coordinació pedagògica i del claustre, ha de fer un seguiment del PLC, tenint en compte el progrés de l’alumnat en l’assoliment dels nivells de referència en llengües, els processos didàctics i organitzatius i l’extensió de l’ús del valencià.

3. L’adequació del PLC en els nivells de 2n i 4t d’ESO i 2n de Batxillerat al Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i el Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, quedarà reflectida en la programació general anual del curs 2023-2024.
4. Les millores i les innovacions derivades de l’avaluació de l’aplicació del PLC han de constar en el Pla d’actuació per a la millora i s’han d’incloure en la programació general anual, segons s’indica en l’article 17.2 de la Llei 4/2018.
5. El professorat dels centres pot comptar amb l’orientació i el suport de l’assessoria tècnica docent en matèria d’educació plurilingüe, en especial sobre enfocaments metodològics, activitats d’innovació, material de suport i per a la modificació i el seguiment del projecte lingüístic de centre.

4.2.2.2.c. Altres concrecions del projecte educatiu
La PGA recollirà també les línies d’actuació d’acord amb les propostes de millora elaborades el curs anterior relacionades amb tots els plans, mesures i programes desenvolupats pel centre.

4.2.2.3. Criteris i procediments previstos per al seguiment i l’avaluació del PAM
Aquest apartat inclou els criteris i procediments previstos per al seguiment i l’avaluació del Pla d’actuació per a la millora i haurà de tindre en compte, entre altres aspectes, els resultats obtinguts en les avaluacions realitzades durant el curs anterior.

4.3. Elaboració, aprovació, tramitació, difusió, seguiment i avaluació de la PGA
1. Elaboració
D’acord amb el que estableix l’article 96 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l’equip directiu coordinarà l’elaboració de la programació general anual del centre i ha de responsabilitzar-se de la redacció de la PGA, d’acord amb les propostes efectuades pel consell escolar del centre i el claustre del professorat i estudiarà les propostes formulades pel consell de delegades o delegats i per les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat del centre.

L’elaboració es realitzarà a principi de cada curs escolar i s’adequarà a les exigències de rigor, senzillesa i utilitat.
Quant al currículum, els centres elaboraran les concrecions curriculars imprescindibles per tal d’iniciar en el curs 2023-2024, la seua implantació en els cursos segon i quart d’ESO i segon de Batxillerat
A més, durant el curs 2023-2024, revisaran i finalitzaran les concrecions curriculars elaborades durant el curs 2022-2023 corresponents als cursos 1r i 3r d’ESO i 1r de Batxillerat.
El procés d’elaboració de la PGA constarà dels passos següents:

a) Aportació, si és el cas, a la direcció del centre, de propostes del consell escolar, del claustre de professorat, del consell de delegats i delegades i de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals i de l’alumnat.
b) Redacció de la proposta de PGA per l’equip directiu del centre.

c) Trasllat de la proposta de PGA, preferentment per via electrònica, als membres del claustre de professorat i als diversos sectors del consell escolar del centre.
d) Informe del claustre.
e) Informe de la direcció del centre.
La direcció del centre ha d’establir el calendari per a cada un dels tràmits assenyalats.
El model de document base de la PGA està disponible en ITACA. El secretari o secretària del centre serà la persona responsable del registre en ITACA de totes les dades administratives i estadístiques, així com de vincular la resta de documents i informacions incloses en la PGA.

2. Aprovació i tramitació
Serà aprovat, d’acord amb el que estableix l’article 96 del Decret 252/2019, segons el que estableix la normativa vigent, la qual cosa suposa que, des de l’entrada en vigor de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, aquesta aprovació correspon al consell escolar del centre, tenint en compte l’informe previ de la direcció del centre i del claustre.

Una vegada aprovada es registraran tots els elements que componen la PGA (administratius, estadístics, pedagògics) en el sistema d’informació ITACA o, en tot cas, fent ús de les aplicacions que l’Administració ha posat a disposició dels centres i serà remesa per aquesta via.

La data límit per a l’aprovació i el registre de la PGA i la posada a disposició d’aquesta per via electrònica davant de l’Administració educativa serà el 15 de desembre.
Les dades del qüestionari estadístic sobre la societat de la informació, que caldrà registrar en ITACA, s’han d’omplir i traslladar a l’Administració educativa també amb data límit 15 de desembre.

3. Difusió, seguiment i avaluació
La direcció del centre posarà a disposició de la comunitat educativa la PGA aprovada, en format preferentment electrònic o telemàtic. Un exemplar d’aquesta quedarà en la secretaria del centre a disposició dels membres de la comunitat educativa i se’n remetrà un altre exemplar, exclusivament en format electrònic o per via telemàtica, a la direcció territorial competent en matèria d’educació. També es lliurarà una còpia a cada sector dels que hi ha representats en el consell escolar del centre i la junta directiva de les associacions de mares i pares i/o persones tutores legals de l’alumnat del centre, en format preferentment electrònic.

En finalitzar el període lectiu de cada curs escolar, el consell escolar del centre, el claustre i l’equip directiu del centre avaluaran el grau de compliment de la PGA, i més específicament les actuacions del PAM, i els resultats de l’avaluació i promoció de l’alumnat i reflexionaran sobre l’evolució del curs i els aspectes millorables.

A aquest efecte, l’equip directiu elaborarà una proposta de memòria per al coneixement, l’anàlisi i la valoració del consell escolar del centre, en què s’inclouran propostes de millora per a la PGA del curs següent. Aquestes propostes de millora les tindrà en compte la direcció del centre en l’elaboració de la programació general anual del curs escolar següent, i es concretaran en actuacions en l’elaboració del disseny del PAM.
La Inspecció d’Educació ha de comprovar que la PGA compleix amb la normativa aplicable i ha de notificar a la direcció del centre possibles incompliments, que hauran de ser corregits per aquesta última. La nova versió corregida de la PGA, o de l’apartat afectat per l’incompliment, serà notificada per la direcció del centre a la Inspecció d’Educació i comunicada al consell escolar del centre.

4.4. Memòria de final de curs
1. Per a l’elaboració de la memòria final de curs, l’equip directiu garantirà la reflexió i l’anàlisi a través de les reunions dels diferents òrgans col·legiats i de coordinació docent.
Els resultats de l’avaluació de les barreres detectades en el context escolar que dificulten la inclusió de l’alumnat han de formar part de la memòria anual del centre i serviran perquè els òrgans col·legiats de govern, de coordinació i de participació, de manera consensuada, prioritzen les actuacions que s’han d’incorporar al Pla d’actuació per a la millora del curs següent.
Inclourà l’avaluació dels diferents elements que formen part del PEC, i no serà necessària l’elaboració de documents específics per a l’avaluació de cada un dels elements anteriors.
2. La memòria s’adaptarà als principis de realisme, senzillesa i concreció, i es realitzarà a través d’un formulari determinat per la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional, que es posarà a disposició dels centres i que serà emplenat per via electrònica o telemàtica.

3. La memòria de final de curs serà aprovada pel claustre i pel consell escolar del centre i es posarà a disposició de la comunitat educativa en format preferentment electrònic. De forma prèvia a l’aprovació, serà preceptiva la corresponent avaluació de la PGA feta pel consell escolar, el claustre i l’equip directiu.
4. La memòria serà posada a disposició de l’Administració, exclusivament per via electrònica o telemàtica.
5. La data límit per a la remissió de la memòria final a l’Administració educativa serà el 19 de juliol de 2024.

5. Òrgans de coordinació docent
1. En els centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat es constituiran els òrgans de coordinació docent següents:

a) Comissió de coordinació pedagògica.
b) Equips educatius.
c) Departaments didàctics.
d) Departament d’Orientació Educativa i Professional.
e) Tutories.
f) Altres figures de coordinació que puguen ser determinades per la conselleria competent en matèria d’educació, amb caràcter general o de forma particular per a algun centre.
2. D’acord amb el que s’estableix en l’article 49.4 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019), amb la finalitat d’afavorir l’autonomia dels centres, la direcció d’aquests, oït el claustre i el consell escolar, podrà assignar a determinat personal docent del centre la realització d’altres tasques necessàries per a l’organització i el bon funcionament del centre d’acord amb els criteris establits pel claustre de professorat, i a proposta de la direcció d’estudis. En aquest sentit, les hores de dedicació d’aquest personal a les tasques anteriors aniran a càrrec del nombre global d’hores lectives setmanals, establit en l’apartat 4 de l’article 35 del Decret 252/2019.

3. L’atribució horària corresponent als òrgans de coordinació docent es realitzarà d’acord amb el que s’estableix en l’apartat 6.1.5. d’aquesta resolució.

5.1. Comissió de coordinació pedagògica. Composició, coordinació i funcions
D’acord amb el capítol II (articles 36 i 37) del Decret 252/2019, s’estableix el següent:
1. La comissió de coordinació pedagògica és l’òrgan responsable de coordinar, de manera habitual i permanent, els assumptes relacionats amb les actuacions pedagògiques, el desenvolupament dels programes educatius i la seua avaluació.
2. En els centres educatius d’Educació Secundària i en les seccions d’Educació Secundària Obligatòria, d’acord amb el que s’establisca en la normativa específica que en determine la seua creació, es constituirà la comissió de coordinació pedagògica, que estarà integrada com a mínim per la direcció del centre, que ostentarà la presidència, la direcció d’estudis i les direccions de departament. En l’exercici de la seua autonomia, la direcció del centre podrà nomenar altres persones com a integrants d’aquesta comissió. Així mateix, podrà intervindre en les reunions de la comissió de coordinació pedagògica, amb veu i sense vot, altre personal que designe la direcció del centre.
3. Actuarà com a secretari o secretària de la comissió la persona que designe la direcció del centre d’entre els seus membres a proposta de la comissió.
4. La comissió podrà incorporar altres membres del claustre per a realitzar les tasques previstes en l’àmbit de les seues atribucions.
5. Les seues atribucions seran les que estableix l’article 37 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).
6. El calendari de reunions i el programa d’activitats de la comissió de coordinació pedagògica del centre s’inclouran en la PGA. Les reunions seran convocades per la presidència de la comissió i l’assistència a aquestes serà obligatòria per a totes les persones membres.

5.2. Equips educatius. Composició, coordinació i funcions
D’acord amb l’article 38 del Decret 252/2019, s’estableix el següent:
1. En l’Educació Secundària Obligatòria i el Batxillerat, actuaran com a òrgan de coordinació docent els equips educatius.
2. Es constituirà un equip educatiu per a cadascun dels grups d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat que serà coordinat per la persona que exercisca la tutoria del grup.
3. Els equips educatius actuaran sota la supervisió de la direcció d’estudis.
4. Les seues funcions seran les que estableix l’article 39 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019). A aquestes funcions s’afegirà, d’acord amb el que es disposa en l’article 26.2 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i en l’article 27.2 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, la de desenvolupar les propostes pedagògiques per a concretar i coordinar les situacions d’ensenyament i aprenentatge i altres actuacions que siguen procedents per a afavorir la personalització de l’aprenentatge.
5. Les persones que exerceixen la coordinació dels equips educatius tindran les funcions indicades en l’article 40 del Decret 252/2019, de 29 de novembre.
6. D’acord amb el que es disposa en l’article 26.1 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria i en l’article 27.1 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, els centres hauran de disposar d’horaris específics per a les reunions de coordinació dels equips educatius dins del període de permanència del professorat en el centre.

En aquest sentit, les direccions dels centres decidiran la periodicitat d’aquestes reunions que, amb caràcter general haurien de ser mensuals. Aquestes reunions podran coincidir amb les reunions dels equips docents que es realitzen coincidint amb les sessions d’avaluació que cada centre determine.

5.3. Departaments didàctics
1. Els departaments didàctics estaran compostos per tot el professorat que impartisca l’ensenyament propi de les matèries, àmbits o mòduls assignats al departament. Estarà adscrit funcionalment a un departament el professorat que, fins i tot si pertany a un altre, impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del primer.
2. Els departaments didàctics en Educació Secundària actuaran sota la supervisió de la direcció d’estudis i l’assistència a les seues reunions serà obligatòria per a totes les persones membres.
3. Les competències dels departaments didàctics, les funcions de la direcció d’aquests, així com els seus trets fonamentals són els establits en els articles 41, 42 i 43 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).

4. En els centres educatius d’Educació Secundària es constituiran els departaments didàctics següents: Arts Plàstiques, Biologia i Geologia, Educació Física, Filosofia, Física i Química, Francés, Geografia i Història, Grec, Anglés, Informàtica, Llatí, Llengua Castellana i Literatura, Matemàtiques, Música, Tecnologia, Valencià: Llengua i Literatura i Religió. Podran constituir-se, a més, departaments d’altres llengües estrangeres, quan aquestes siguen impartides com a primera llengua estrangera amb reflex en la plantilla del centre. A més, es constituirà un departament d’Economia en aquells centres educatius d’Educació Secundària en què la plantilla del centre tinga previstes 15 hores setmanals d’Economia (incloent-hi les hores de direcció de departament).
5. En els centres educatius on no s’hagen pogut constituir els departaments de Grec i Llatí per inexistència d’aquestes especialitats en la seua plantilla orgànica i hi existisca el lloc de treball de Cultura Clàssica, es constituirà un departament de Grec o Llatí. La denominació correspondrà a la matèria que tinga més càrrega lectiva o a un d’aquests en el cas de dedicació horària idèntica.
6. Aquell professorat que posseïsca més d’una especialitat o impartisca matèries adscrites a diferents departaments pertanyerà al departament a què corresponga la plaça que ocupa amb independència de l’adscripció funcional a un altre departament que impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del primer. El professorat ocupant d’un lloc d’àmbit quedarà adscrit al departament corresponent a l’especialitat de què siga titular o, subsidiàriament, per la qual haja accedit a aquest lloc; sense perjudici de tot això, també quedarà adscrit funcionalment als departaments de la resta de matèries que imparteix.
7. Quan un professor o professora pertanyent a un departament no impartisca docència en aquest i estiga adscrit funcionalment a un altre departament, formarà part dels dos i conservarà el dret de participar en les reunions del departament a què pertany.
8. Els departaments estaran coordinats i dirigits per una direcció de departament designada per la direcció del centre, oït el departament, preferentment entre el professorat funcionari del cos de catedràtics/ques amb destinació definitiva de l’especialitat del departament. No obstant això, la direcció del centre, oït el departament, podrà designar una professora o professor del cos de professorat d’Ensenyament Secundari, de professorat tècnic o de professorat especialista en sectors singulars de Formació Professional, preferentment amb destinació definitiva al centre, per a exercir la direcció del departament.

9. En cas de baixa o absència temporal de la persona que exercisca la direcció del departament, desenvoluparà les seues funcions per suplència qualsevol altra persona membre designada per la direcció del centre, oït el departament, que podrà formular una proposta no vinculant.
10. La persona que exercisca la direcció del departament desenvoluparà les seues funcions durant un curs acadèmic i se li podrà prorrogar anualment, oït el departament, sempre que continue formant part d’aquest.
11. Les persones que exercisquen la direcció del departament hi podran renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.
12. Per a facilitar la coordinació entre el departament didàctic i la comissió de coordinació pedagògica, aquest traslladarà els acords que el departament adopte a la comissió de coordinació pedagògica i s’informarà totes les persones membres del departament de totes les qüestions acordades per l’esmentada comissió que afecten el departament.
13. La direcció del centre, en l’exercici de les sues competències, oït el claustre, disposarà d’autonomia per a distribuir un nombre total d’hores lectives setmanals entre les persones que coordinen els equips educatius, les direccions dels departaments i altres figures de coordinació perquè desenvolupen les seues funcions. En aquesta distribució s’assegurarà la dotació mínima d’una hora per a cada direcció de departament. Aquestes hores lectives es destinaran al desenvolupament de les funcions que els atribueix l’article 43 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019), a més de les complementàries que, per aquest motiu, tinguen assignades.

5.4. Departament d’Orientació Educativa i Professional. Composició i funcions
1. La composició i funcions del departament d’Orientació Educativa i Professional són les que s’especifiquen en els articles 5 i 6 del Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d’organització de l’orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià (DOGV 9099, 03.06.2021) i en el capítol II del Títol IV de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig.
2. El departament d’orientació estarà integrat, almenys, pels components següents:
a) El professorat de l’especialitat d’Orientació Educativa.
b) El professorat docent especialitzat de suport.
c) Una professora o professor que realitze les tasques d’informació i orientació vinculades a l’ocupació, en el cas que el centre impartisca cicles formatius.
3. Serà aplicable el Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (llevat del capítol V del títol III, que ha sigut derogat pel Decret 72/2021, de 21 de maig), la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, el Reial decret 1834/2008, de 8 de novembre, pel qual es defineixen les condicions de formació per a l’exercici de la docència en l’Educació Secundària Obligatòria, el Batxillerat, la Formació Professional i els ensenyaments de règim especial i s’estableixen les especialitats dels cossos docents d’Ensenyament Secundari (BOE 287, 28.11.2008), el Reial decret 1594/2011, de 4 de novembre, pel qual s’estableixen les especialitats docents del cos de mestres que exercisquen les seues funcions en les etapes d’Educació Infantil i d’Educació Primària, regulades en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació (BOE 270, 09.11.2011), el Reial decret 286/2023, de 18 d’abril, pel qual es regula l’assignació de matèries en Educació Secundària Obligatòria i en Batxillerat a les especialitats de diferents cossos de funcionaris docents, i es modifiquen diverses normes relatives al professorat d’ensenyaments no universitaris (BOE 93, 19.04.2023), el Decret 104/2018, de 27 de juliol i l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril.
4. El departament d’orientació estarà coordinat i dirigit per una direcció de departament designada per la direcció del centre d’entre les seues persones membres, oït el departament preferentment entre el professorat funcionari del cos de catedràtics/ques amb destinació definitiva de l’especialitat d’Orientació Educativa. En cas de baixa o absència temporal de la persona que exercisca la direcció del departament d’orientació, desenvoluparà les seues funcions per suplència un dels seus membres, que serà designat per la direcció del centre, oït el departament, que podrà formular una proposta no vinculant.
5. La persona que exercisca la direcció del departament desenvoluparà les seues funcions durant un curs acadèmic i se li podrà prorrogar anualment, oït el departament, sempre que continue formant part d’aquest.
6. Les persones que exercisquen la direcció del departament hi podran renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.
7. El departament d’orientació actuarà sota la supervisió de la direcció d’estudis i l’assistència a les reunions del departament serà obligatòria per a tots els membres. El personal no docent d’atenció educativa podrà participar en les reunions convocades a requeriment de la direcció del departament.
8. El professorat que impartisca en ESO els àmbits dels programes pedagògics de diversificació curricular (PDC) i d’aula compartida (PAC), l’atenció domiciliària o altres programes que puguen existir d’atenció a la diversitat, s’integrarà funcionalment en aquest departament.
9. Les funcions del personal de suport de les especialitats de Pedagogia Terapèutica i d’Audició i Llenguatge són les que estableix l’article 42 de l’Ordre 20/2019.
10. Quant als especialistes de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge, assessoraran i col·laboraran amb els departaments didàctics en el disseny i implementació de programes preventius de dificultats específiques d’aprenentatge dirigits a tot l’alumnat, especialment dels primers cursos de l’etapa d’Educació Secundària Obligatòria.

11. El personal docent especialitzat de suport de Pedagogia Terapèutica i Audició i Llenguatge destinat a les unitats específiques ha d’atendre preferentment l’alumnat escolaritzat en la unitat específica, però quan les necessitats ho permeten, podrà atendre també un altre alumnat escolaritzat en el centre. De la mateixa forma, el personal de Pedagogia Terapèutica i d’Audició i Llenguatge destinat a l’atenció de la resta de l’alumnat del centre col·laborarà amb els equips educatius i amb l’equip de la unitat en la inclusió de l’alumnat de les unitats específiques en l’aula ordinària.
12. El professorat de l’especialitat d’Orientació Educativa formarà part de les agrupacions d’orientació de zona indicades en l’article 10 del Decret 72/2021. Cada agrupació de zona comptarà amb una persona coordinadora elegida per la resta de membres, preferentment entre aquelles amb caràcter definitiu i que atenguen centres amb menys càrrega d’unitats. Aquesta coordinació s’encarregarà de convocar les reunions, alçar les actes dels acords i coordinar els diferents procediments que duga a terme l’agrupació.

5.5. Tutories
1. D’acord amb l’article 47 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, l’acció tutorial té per finalitat contribuir, en col·laboració amb les famílies, al desenvolupament i suport personal i social de l’alumnat, tant en l’àmbit acadèmic com en el personal i social, i realitzar el seguiment individual i col·lectiu de l’alumnat per part del professorat en els aspectes intel·lectual i emocional, d’acord amb les característiques de la seua edat. La tutoria i l’orientació de l’alumnat han de formar part de la funció docent. Cada grup d’alumnat ha de tindre una tutora o tutor.

2. Per a l’assignació de les tutories s’atendran els aspectes següents:

– Podrà ser tutora o tutor qui impartisca alguna matèria, àmbit o mòdul del currículum en el mateix grup.
– El professorat tutor serà designat per la direcció del centre, a proposta de la direcció d’estudis, d’acord amb els criteris pedagògics establits prèviament pel claustre i per tal de donar la millor resposta educativa a l’alumnat del centre. No obstant això, correspon a tot el professorat la cura, suport i seguiment individual i col·lectiu de tot l’alumnat.

– En primer d’Educació Secundària Obligatòria, les persones que exercisquen la tutoria seran professorat amb destinació definitiva al centre. Excepcionalment, la direcció del centre podrà designar professorat sense destinació definitiva al centre i ho comunicarà, mitjançant una proposta raonada, a la Inspecció d’Educació.
– El tutor o tutora serà professorat amb dedicació completa, únicament en el supòsit de la impossibilitat d’assignar la tutoria a tots els grups d’un centre, podrà assignar-se la tutoria a professorat amb menys de 12 hores lectives o itinerant.
– En el cas de la tutoria de les unitats específiques en centres ordinaris, els criteris d’assignació seran els especificats en la corresponent resolució per a l’organització i funcionament d’aquestes unitats per al curs 2023-2024.
3. Amb caràcter general els centres docents hauran d’evitar en l’assignació de les tutories, matèries, àmbits i programes educatius, que les i els docents que són representants legals d’alumnat en el mateix centre, exercisquen com a professorat i/o tutors/es d’aquests. D’acord amb l’article 53.5 del Reial decret legislatiu 5/2015, de 30 d’octubre, pel qual s’aprova el Text Refós de la Llei de l’Estatut Bàsic de l’Empleat Públic (BOE 261, 31.10.2015), les persones empleades públiques «s’abstindran en aquells assumptes en els quals tinguen un interés personal, així com de tota activitat privada o interés que puga suposar un risc de plantejar conflictes d’interessos amb el seu lloc públic». En el mateix sentit es pronuncia la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic (BOE 236, 02.10.2015), en l’article 23 sobre els motius d’abstenció per al personal al servei de l’Administració. La docència en general i la tutoria en particular, pel fet d’anar associades al procés d’avaluació de l’alumnat, suposen en la circumstància abans esmentada un conflicte d’interessos, que caldrà que els centres eviten en la seua organització. Malgrat tot, en aquells casos en què per no existir altre professorat de l’especialitat o per qualsevol altra causa excepcional justificable, aquest fet no es puga garantir, caldrà que es determinen especialment mecanismes per a una avaluació objectiva per part de la direcció del centre o persona en qui delegue.
4. Les funcions que han d’exercir els tutors i tutores són les que s’indiquen en l’article 48 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019). També serà aplicable el que s’estableix en els articles corresponents a la tutoria inclosos en la normativa autonòmica que es regula en l’article 27 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022) i en l’article 29 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022), i en el Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).
Així mateix, per al règim a distància serà conformement al que dispose la normativa per la qual es regulen els procediments derivats del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria, i del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat, així com l’organització i el funcionament del Batxillerat nocturn i a distància a la Comunitat Valenciana.

5. La direcció d’estudis, amb l’assessorament del departament d’orientació o de qui tinga atribuïdes les seues funcions, coordinarà el treball dels tutors i tutores, i mantindran a aquest efecte les reunions periòdiques necessàries durant el curs, així com les requerides per al desenvolupament adequat d’aquesta funció. L’acció tutorial podrà complementar-se mitjançant la utilització de plataformes electròniques que proporcione la Generalitat o que siguen degudament autoritzades.
6. L’horari de tutoria, donat el seu caràcter lectiu, formarà part de l’horari de l’alumnat. En les primeres sessions de tutoria, el tutor o tutora haurà d’informar el grup, per a cada matèria, àmbit o mòdul, dels criteris d’avaluació, de qualificació i de les proves a què seran sotmesos, d’acord amb el currículum establit en cada curs o període, de la programació, dels drets i deures de l’alumnat, del procediment de reclamació de qualificacions, de l’horari de tutories, així com del sistema de control de faltes d’assistència de l’alumnat que preveja el Pla d’acció tutorial.

En la primera reunió conjunta amb les persones progenitores i/o persones tutores legals de l’alumnat del grup, que se celebrarà abans del 15 d’octubre i posterior a l’inici del curs escolar, la persona tutora informarà de tots els aspectes indicats en l’apartat anterior. Els centres comunicaran als representants legals de l’alumnat les hores de què cada tutor o tutora disposa en el seu horari per a atendre’ls.
La persona tutora informarà les persones progenitores i/o persones tutores legals de l’alumnat sobre el seu procés educatiu, per escrit o pels mitjans telemàtics que l’Administració pose a l’abast, després de cada sessió d’avaluació o quan hi haja circumstàncies que ho aconsellen.

7. La direcció del centre garantirà, pel que fa a l’Educació Secundària Obligatòria, una reunió informativa, com a mínim trimestral, de la tutora o el tutor de grup amb les persones progenitores i/o persones tutores legals de l’alumnat. A petició de les persones progenitores i/o persones tutores legals, i per altres motius que ho aconsellen, la direcció del centre facilitarà una trobada entre aquestes i la tutora o el tutor del grup. En aquestes reunions podrà participar, si s’escau, el professorat que impartisca docència al grup.
8. Les tutores i els tutors tindran a la seua disposició l’assessorament del departament d’orientació per a l’organització de l’acció tutorial, sota la coordinació de la direcció d’estudis.
9. Per al curs 2023-2024, els centres educatius, tant instituts com seccions, les tutores i els tutors de l’Educació Secundària Obligatòria disposaran de tres hores lectives en els grups de 1r i 2n d’ESO i dues hores lectives en els grups de 3r i 4t d’ESO dins del seu horari per al desenvolupament de les activitats de tutoria (l’una estarà dedicada a tot el grup d’alumnat i les altres es dedicaran a l’atenció individualitzada o en grups d’alumnat reduïts). En Batxillerat, s’assignaran dues hores lectives per als grups de segon de batxillerat i 1 hora als grups de primer (l’una estarà dedicada a tot el grup d’alumnat i l’altra es dedicarà a l’atenció individualitzada o en grups d’alumnat reduïts).

10. Atés que l’estudi, i la corresponent assistència a classe per a l’alumnat, està considerat com un deure de l’alumnat en el Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022), les faltes d’assistència de l’alumnat seran comunicades a les persones progenitores i/o persones tutores legals de l’alumnat pel professor tutor o professora tutora amb una periodicitat setmanal. En cas de reiteració sense justificació, el tutor o tutora n’ha d’informar la direcció d’estudis per a posar en marxa les actuacions que s’estableixen en la Resolució de 29 de setembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual s’estableix el protocol d’actuació davant de situacions d’absentisme escolar en els centres sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments obligatoris i Formació Professional Bàsica (DOGV 9210, 08.11.2021), i que s’hauran de coordinar amb el departament d’orientació o amb qui tinga atribuïdes les seues funcions. Les tutores i els tutors, juntament amb el professorat implicat, hauran de registrar obligatòriament les faltes d’assistència en ITACA, de manera que es puguen gestionar tant els avisos com els indicadors d’absentisme.

5.6. Altres figures de coordinació
1. Pel que fa a altres figures de coordinació, caldrà ajustar-se al que disposa l’article 49 del Decret 252/2019. Les figures de coordinació són les persones coordinadores d’Educació Secundària Obligatòria, TIC, de formació, d’igualtat i convivència, del Programa de reutilització de llibres i materials curriculars i de cicles formatius, i aquelles altres que es puguen determinar per la conselleria competent en matèria d’educació. En aquest sentit, cal indicar que la figura de la persona coordinadora de l’aula d’Informàtica i les hores lectives assignades per al desenvolupament de les seues funcions van quedar determinades per la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport en el punt 9 de l’article 4 de l’Ordre 69/2015, de 25 de juny, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual s’estableixen criteris per a la dotació de plantilles i per a la determinació de condicions de treball del professorat dels centres docents públics que imparteixen ESO, Batxillerat i Formació Professional, dependents de la conselleria competent en matèria d’educació (DOGV 7560, 30.06.2015), o el que determine la normativa que la substituïsca.
2. La direcció del centre ha de designar aquestes figures de coordinació entre el professorat del claustre, preferentment entre els membres amb destinació definitiva al centre educatiu i amb formació i experiència específica en cada cas, a proposta de la direcció d’estudis i oït el claustre.
3. La persona que exercisca alguna d’aquestes coordinacions podrà renunciar per causa justificada, la qual haurà de ser acceptada per la direcció del centre.
4. Les persones coordinadores enumerades anteriorment podran participar en les activitats de formació específica que es programen des de l’òrgan competent en formació del professorat. L’òrgan competent en matèria de formació del professorat programarà activitats de formació per a aquelles altres coordinacions que puga establir l’Administració educativa.  
5. La direcció del centre, en l’exercici de les seues competències, oït el claustre, disposarà d’autonomia per a distribuir un nombre total d’hores lectives setmanals entre les persones que coordinen els equips educatius, les direccions dels departaments i les altres figures de coordinació perquè desenvolupen les seues funcions. En aquesta distribució s’assegurarà la dotació mínima d’una hora setmanal per a cada figura de coordinació.

5.6.1. Persona coordinadora d’Educació Secundària Obligatòria
La persona coordinadora d’Educació Secundària Obligatòria haurà de desenvolupar les funcions que s’indiquen en l’article 50 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).

5.6.2. Persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC)
1. La direcció del centre designarà la coordinadora o coordinador de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) entre el professorat de l’especialitat d’Informàtica amb destinació definitiva al centre, o en absència d’aquests, preferentment entre els membres amb destinació definitiva al centre educatiu i amb formació i experiència en l’ús de les TIC, a proposta de la direcció d’estudis i oït el claustre.

2. La persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) ha d’exercir les funcions que estableix l’article 51.2 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).
3. La persona coordinadora de les tecnologies de la informació i comunicació (TIC) comptarà amb la col·laboració de la persona coordinadora de l’aula d’Informàtica per a l’exercici de les seues funcions dins de l’àmbit de l’aula o les aules d’Informàtica del centre.
5.6.3. Persona coordinadora de formació
La persona coordinadora de formació ha d’exercir les funcions que s’indiquen en l’article 52 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).

5.6.4. Persona coordinadora d’igualtat i convivència
Les funcions de la persona coordinadora d’igualtat i convivència, contextualitzades en cada cas amb la col·laboració i l’assessorament del professorat d’orientació, seran les que indica l’article 53 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).
Segons la disposició transitòria segona del Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022), la coordinació d’igualtat i convivència assumeix les funcions pròpies de la coordinació de benestar i protecció descrites en l’article 35 de la Llei orgànica 8/2021, de 4 de juny, de protecció integral a la infància i l’adolescència davant la violència (BOE 134, 05.06.2021), a excepció de les funcions b i i, que recauen en la direcció del centre, o la titularitat en el cas dels centres privats concertats.
Tenint en compte les característiques d’aquesta coordinació, és recomanable que l’assumisca la persona del claustre que tinga formació i/o experiència prèvia en qüestions relacionades amb la protecció de la infància i l’adolescència, amb perspectiva de gènere i interseccional, destinació definitiva al centre i vinculació amb l’entorn sociocomunitari.

5.6.5. Persona coordinadora del Programa de reutilització de llibres i materials curriculars
La persona coordinadora del Programa de reutilització de llibres i materials curriculars ha d’exercir les funcions que s’indiquen en l’article 54 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).

5.6.6. Persona coordinadora de cicles formatius
1. En aquells centres docents que impartisquen ensenyaments de cicles formatius i no tinguen una direcció d’estudis de Formació Professional, hi haurà un coordinador o coordinadora de cicles formatius. En aquest cas, col·laborarà amb la direcció d’estudis del centre en les tasques assignades.
2. En aquells centres que tenen direcció d’estudis de Formació Professional i al mateix temps imparteixen un nombre determinat de cicles formatius de diverses famílies professionals o d’ensenyaments de règim especial, la conselleria competent en matèria d’educació podrà determinar l’existència d’una coordinadora o coordinador de cicles formatius amb la finalitat de col·laborar amb la direcció d’estudis.
3. La coordinadora o el coordinador de cicles formatius serà designat per la direcció del centre preferentment entre el professorat amb destinació definitiva al centre educatiu que impartisca ensenyaments en cicles formatius, a proposta de la direcció d’estudis i oït el claustre.

5.6.7. Persona coordinadora de l’aula d’Informàtica
1. La direcció del centre designarà la coordinadora o coordinador de l’aula d’Informàtica entre el professorat de l’especialitat d’Informàtica amb destinació definitiva en el centre, o en absència d’aquests, preferentment entre el professorat de l’especialitat d’Informàtica, a proposta de la direcció d’estudis i oït el claustre.
2. Les seues funcions seran complementàries a les funcions de la persona coordinadora de les TIC del centre i les desenvoluparà en l’àmbit d’actuació de l’aula o les aules d’Informàtica del centre. Aquestes funcions són:
a) Col·laborar amb la persona coordinadora de les TIC en la coordinació de l’ús de l’aula o aules d’Informàtica del centre.
b) Vetlar pel manteniment del material informàtic de l’aula o aules d’Informàtica del centre.
c) Col·laborar amb la persona coordinadora de les TIC en la interlocució amb el Suport i Assistència Informàtica (SAI), en els temes relatius al material informàtic de l’aula o aules d’Informàtica del centre.
d) Gestionar dins de l’aplicació d’inventari TIC proporcionada per l’Administració, el maquinari i el programari de què disposa l’aula o aules d’Informàtica del centre, i responsabilitzar-se que estiga localitzat i disponible.
e) Col·laborar en la confecció de l’inventari de màquines i material informàtic de l’aula o aules d’Informàtica del centre no inclòs en l’aplicació d’inventari TIC.
f) Assessorar en matèria informàtica i informar de les activitats que es duguen a terme en l’aula o aules d’Informàtica al professorat que en fa ús d’aquestes.
g) Conéixer la normativa i ordenació reguladora de l’ús de les TIC en el centre i assessorar el professorat que fa ús de l’aula o aules d’Informàtica del centre sobre aquestes.
h) Qualsevol altra que l’Administració educativa determine en el seu àmbit de competències.

5.6.8. Persona coordinadora de l’agrupació de zona
La persona coordinadora de l’agrupació d’orientació de zona, en cas que siga una de les persones membres del departament d’Orientació Educativa i Professional, desenvoluparà les seues tasques en les condicions que s’especifiquen en l’article 29 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig.

6. Personal docent, personal no docent d’atenció educativa i personal d’administració i serveis
6.1. Personal docent
6.1.1. Actuacions per a l’acollida del professorat de nova incorporació al centre
L’elaboració d’aquestes actuacions correspon a la persona titular de la vicedirecció del centre, tal com s’estableix en l’article 19. i) del Decret 252/2019.
Entre les actuacions que s’han de desplegar s’inclourà, almenys, una sessió informativa en la qual es presentaran a aquest professorat les línies generals del PEC, així com les característiques singulars del centre, amb informació sobre el seu context relatiu a l’alumnat i a les famílies.

6.1.2. Horari del personal docent
1. La jornada laboral del personal docent és, amb caràcter general, de 37 hores i 30 minuts setmanals, i s’haurà d’ajustar a la normativa en vigor. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, el professorat ha de dedicar a les activitats del centre 30 hores setmanals. Les 7 hores i 30 minuts que resten fins a completar la jornada laboral seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.
Els membres de la junta de personal docent no universitari que hagen cedit la totalitat del seu crèdit horari a la borsa d’hores i no gaudisquen de permís sindical, disposaran, d’acord amb el contingut del Pacte d’Acció Sindical, de cinc hores lectives setmanals per a efectuar tasques sindicals, que seran considerades a l’hora de confeccionar el seu horari lectiu.
2. Conforme al Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), la part lectiva de la jornada setmanal del personal docent que imparteix els ensenyaments regulats en la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, en centres públics, serà de 18 hores en els ensenyaments diferents d’Educació Infantil i Educació Primària, sense perjudici de les situacions de reducció de jornada previstes en la normativa vigent. En conseqüència, els horaris lectius del professorat són de 18 hores lectives setmanals, podent establir-se un increment fins a les 20 hores lectives, distribuïdes de dilluns a divendres, amb un mínim de dues hores lectives diàries i un màxim de cinc. El règim de compensació amb hores complementàries serà, com a màxim, de dues hores complementàries per cada període lectiu, i únicament es podrà computar a partir dels mínims establits per la normativa vigent.
El professorat que impartisca àmbits en el primer i en el segon curs d’Educació Secundària Obligatòria disposarà d’una reducció d’una hora de la seua jornada lectiva setmanal perquè puga dedicar-la a les tasques de coordinació amb els departaments didàctics de l’àmbit corresponent.

Les hores lectives setmanals són les següents:
a) Les corresponents als currículums respectius d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i cicles formatius de Formació Professional.
b) Hores de tutoria.
c) Hores de reforç en Educació Secundària Obligatòria.
d) Hores de desdoblaments en Educació Secundària Obligatòria.
e) Hores de programes per al Programa d’actuació per a la millora (PAM) i altres línies d’actuació.
f) Hores de coordinació.
g) Hores dedicades a les funcions directives i altres coordinacions. 

h) Hora per desplaçament del professorat itinerant, si és el cas.
3. Les hores complementàries setmanals (fins a 7 hores) són les següents:
a) Hores de guàrdia fins a tres períodes horaris, considerant un descans de pati com a període horari complet. El professorat de guàrdia desenvoluparà les funcions establides en el punt 5 de l’article 86 del Decret 252/2019 i l’apartat 3.3.4 d’aquesta resolució.
b) Hores complementàries de tutoria i d’atenció als representants legals de l’alumnat. Tot el professorat del centre ha de dedicar 1 hora complementària setmanal, una vegada cobertes les hores de guàrdia i guàrdia d’esplai, per a l’atenció als representants legals de l’alumnat.

c) Reunions del departament didàctic, en cas de departaments amb més d’un membre: una hora quinzenal, que pot agrupar-se mensualment per a reunions de durada més llarga.
d) Organització d’activitats esportives, culturals, preparació de pràctiques de laboratori, manteniment de tallers i laboratoris, arxiu i preparació de materials didàctics.
e) Atenció a la biblioteca per a activitats relacionades amb l’ordenació i organització de l’espai i la lectura.
f) Hores per desplaçament del professorat itinerant.
4. Les hores complementàries de còmput mensual (5 hores) són les següents:
a) Assistència a reunions de claustre.
b) Assistència a reunions de consell escolar dels professors i professores que en siguen membres.
c) Assistència a les reunions dels equips educatius de cada grup d’alumnat, d’acord amb allò establit en l’apartat 5.2., subapartat 6 d’aquestes instruccions.
d) Assistència a les reunions dels òrgans de coordinació docent no previstes en les hores complementàries setmanals.
e) Assistència a les sessions d’avaluació.
f) Assessorament lingüístic al centre sobre els programes lingüístics i/o la impartició de cursos al professorat per a la millora de la competència lingüística i professional en valencià i en llengües estrangeres.

g) Impartició de cursos al professorat per a la millora de la competència digital i l’ús de plataformes de formació a distància.
h) Organització, amb l’assessorament del departament d’orientació i sota la coordinació de la direcció d’estudis, de les activitats d’orientació general de l’alumnat de segon curs de Batxillerat, amb la finalitat d’ajudar-los a perfilar l’elecció dels estudis de l’educació superior.

i) Participació en activitats de formació incloses en el Pla de formació del professorat, convocades i autoritzades per la conselleria competent en matèria d’educació.
j) Qualsevol altra activitat que redunde en benefici del centre, autoritzada per la direcció del centre i no inclosa en les esmentades anteriorment.
5. Les reunions del claustre, les sessions d’avaluació i les dels òrgans de coordinació docent, s’han de celebrar una vegada finalitzat el període lectiu per a l’alumnat, en un horari que hi permeta l’assistència de tots els components i amb el temps necessari per al tractament de les qüestions que es prevegen. L’assistència a aquestes reunions, així com la votació, en cas que es produïsca, és obligatòria per al professorat membre dels diversos òrgans o equips. Les reunions del consell escolar del centre s’han de celebrar el dia i l’hora que permeten l’assistència de tots els sectors representats. Respecte a l’assistència a reunions dels òrgans de govern i de coordinació, es complirà l’obligatorietat regulada en els articles 29, 34 i 36 del Decret 252/2019, i respecte a la possibilitat d’abstindre’s en les votacions dels diferents òrgans, al que està regulat en els articles 30 i 34 del mateix decret.

6. Les hores de preparació de classes i perfeccionament (07.30 hores), d’acord amb l’Ordre de 29 de juny de 1992, seran de lliure disposició del professorat per a la preparació de classes, el perfeccionament individual o qualsevol altra activitat pedagògica complementària.

7. Durant els períodes laborals no lectius, la jornada laboral del professorat ha d’estar dedicada a les activitats que es determinen, entre altres:
a) La realització d’activitats de formació permanent del professorat.

b) L’avaluació de les activitats del curs escolar finalitzat contingudes en la programació general anual i en les programacions.
c) La programació i la planificació del curs escolar següent.
d) L’elaboració i el desenvolupament de materials didàctics.
e) La coordinació didàctica dels equips educatius del mateix centre i la coordinació amb els equips docents d’altres centres derivada de les mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu de transició o continuïtat entre les etapes adoptades pel centre.

f) L’exercici d’activitats i programes d’investigació i innovació educativa.
g) La posada en funcionament de programes d’orientació, reforç o aprofundiment amb l’alumnat que ho requerisca.
h) Altres activitats complementàries, de caràcter pedagògic o de col·laboració en l’organització i el funcionament del centre o amb l’Administració educativa.
i) L’aplicació de les proves finals d’avaluació segons el que dispose la normativa vigent, la correcció i l’avaluació d’aquestes, i l’atenció a l’alumnat i els seus representants legals en els casos en què sol·liciten aclariments i revisions o bé haja de resoldre’s un procediment de reclamació de les qualificacions obtingudes o de les decisions de promoció o obtenció del títol que corresponga.

6.1.3. Horari del professorat d’Orientació Educativa
1. Els centres disposaran dels llocs de personal d’orientació que s’especifiquen a continuació, en funció del nombre d’alumnes, per poder desenvolupar les funcions que tinguen assignades:

Model de centre	Llocs d’orientació
Fins a 400 alumnes	1
De 401 a 800 alumnes	2
De 801 a 1200 alumnes	3
1200 alumnes o més	4

2. La jornada laboral d’aquest professorat és de 37 hores i 30 minuts setmanals.
3. Durant els períodes lectius establits en el calendari escolar vigent, han de dedicar a les activitats del centre 30 hores setmanals, 25 de les quals han d’estar recollides en l’horari individual setmanal i 5 hores setmanals complementàries comptades mensualment.

4. Les 25 hores setmanals d’obligada permanència en el centre s’han de distribuir de la manera següent:
a) Díhuit hores d’intervenció amb l’alumnat i de col·laboració en el desenvolupament de l’orientació educativa i professional, que es poden distribuir entre les atribucions següents:
a.1) Col·laboració en el desenvolupament de les mesures de resposta educativa per a la inclusió previstes en el projecte educatiu, en la programació general anual, en les programacions d’aula i en els plans d’actuació personalitzats.
a.2) Col·laboració amb el professorat, especialment el professorat tutor, en el desenvolupament de l’acció tutorial amb els diferents grups classe i de forma personalitzada amb l’alumnat que ho requerisca.
a.3) Assessorament i orientació a l’alumnat per a contribuir a millorar el procés d’aprenentatge i optimitzar el desenvolupament personal, intel·lectual, acadèmic, social i emocional.
a.4) Participació en les actuacions amb l’alumnat derivades de les mesures i protocols implementats en el centre.
a.5) Coordinació de les avaluacions sociopsicopedagògiques per a la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu de l’alumnat escolaritzat en el centre i, en el marc de les agrupacions d’orientació de zona, d’aquell que inicia l’escolarització en el segon cicle de l’Educació Infantil.
a.6) Realització dels informes sociopsicopedagògics després de les avaluacions sociopsicopedagògiques i en els moments de transició o continuïtat entre etapes i modalitats d’escolarització.
b) Quatre o cinc hores d’entre les complementàries setmanals d’assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa:
b.1) Assessorament als òrgans de govern i de coordinació en el procés d’anàlisi i d’identificació de les barreres a la inclusió, així com en la planificació, seguiment i avaluació de les mesures per a eliminar-les i per a contribuir a l’orientació educativa i professional i a la inclusió de tot l’alumnat.
b.2) Assessorament a la direcció del centre i a les persones implicades en l’aplicació dels protocols d’actuació davant de situacions d’absentisme escolar, de violència, de protecció, de salut mental, de conductes addictives, d’identitat de gènere, expressió de gènere i intersexualitat i d’acollida de l’alumnat nouvingut o desplaçat, així com altres protocols en què puga estar implicat el professorat d’orientació educativa.

b.3) Assessorament a la direcció d’estudis en la coordinació de l’orientació educativa i professional i l’acció tutorial i en l’organització dels suports en el centre.
b.4) Assessorament als equips de cicle i equips educatius en la prevenció i detecció primerenca de les dificultats d’aprenentatge, altres necessitats específiques de suport educatiu i les situacions de desigualtat i desavantatge, en la planificació, seguiment i avaluació de les mesures de resposta educativa, en l’avaluació i promoció de l’alumnat i en la planificació i seguiment de les actuacions d’orientació educativa i professional.
b.5) Assessorament i col·laboració amb el professorat tutor en la planificació i seguiment de l’acció tutorial.
b.6) Assessorament i orientació a les famílies de l’alumnat per a contribuir a millorar el procés d’aprenentatge i optimitzar el desenvolupament personal, intel·lectual, acadèmic, social i emocional.
c) Una hora per a les reunions del departament d’orientació que pot agrupar-se quinzenalment o mensualment per a reunions de durada més llarga.
d) Una o dues hores de guàrdia.
5. Les hores recollides en l’horari individual setmanal les ha d’assignar la direcció d’estudis en la confecció dels horaris del centre educatiu, d’acord amb els criteris següents:
a) Ha d’estar en el centre sis hores diàries com a màxim, i dues com a mínim, de dilluns a divendres, dins de l’horari lectiu que tinga aprovat el centre.
b) S’han d’assignar hores en tots els torns del centre educatiu.

c) En cas que algun professor o professora tinga assignada alguna funció directiva, s’han d’aplicar a les hores d’atenció directa al centre els criteris que figuren en aquesta resolució respecte a l’horari de l’equip directiu.
d) D’acord amb les característiques de cada centre educatiu i les necessitats de l’alumnat, es podrà variar la distribució entre les hores dedicades a la intervenció directa amb l’alumnat i col·laboració en el desenvolupament de l’orientació educativa i professional i les dedicades a l’assessorament sociopsicopedagògic a la comunitat educativa.
6. Les hores complementàries computades mensualment (5 hores setmanals) corresponen a les activitats que s’especifiquen en l’apartat de l’horari del personal docent (6.1.2. apartat 4.) d’aquesta resolució.

7. En el cas del professorat d’Orientació Educativa, entre les activitats realitzades en les hores complementàries computades mensualment, es contemplarà:
a) L’assistència a les sessions d’avaluació, al claustre o, si escau, al consell escolar.
b) Les reunions de l’agrupació d’orientació de zona i de la coordinació territorial de l’orientació.
c) La coordinació amb els serveis educatius, sanitaris, socials, d’infància, culturals i laborals de l’entorn.
d) L’observació de l’alumnat fora de les activitats lectives.
e) Les tasques d’assessorament a la comunitat educativa que no puguen realitzar-se en la part fixa de l’horari.
f) Les altres activitats relacionades amb el desenvolupament de les tasques que aquest professorat té atribuïdes en la normativa vigent.
g) Les tasques relacionades amb la coordinació de l’agrupació d’orientació de zona, en el cas que tinga atribuïda aquesta coordinació.

6.1.4. Horari de l’equip directiu
1. D’acord amb el que estableix l’article 14 del Decret 252/2019, de 29 de novembre (DOGV 8693, 09.12.2019), els centres disposaran d’un nombre global d’hores lectives setmanals perquè els equips directius desenvolupen les seues funcions, que dependran del nombre d’unitats autoritzades en el centre i dels torns en què s’impartisquen els ensenyaments.
No obstant això, una vegada determinat per la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport el professorat amb què comptarà cada centre en el curs 2023-2024, la direcció del centre, una vegada que estiguen cobertes les necessitats de docència, podrà incrementar les hores lectives dedicades a les tasques de direcció a fi de garantir un adequat funcionament del centre.
2. La direcció del centre, en l’exercici de les seues funcions, disposarà d’autonomia per a distribuir entre els membres de l’equip directiu el nombre total d’hores que s’assignen al centre per a la funció directiva.

3. Durant la jornada escolar haurà de garantir-se la presència, com a mínim, d’un membre de l’equip directiu o persona en qui delegue.

6.1.5. Horari del professorat que desenvolupe funcions de coordinació docent
1. La direcció del centre, en l’exercici de les seues competències, oït el claustre, disposarà d’autonomia per a distribuir entre les persones que coordinen els equips educatius, les direccions dels departaments i les altres figures de coordinació, perquè desenvolupen les seues funcions, d’un nombre total d’hores lectives setmanals que dependran del nombre d’unitats autoritzades i del nombre de departaments constituïts en el centre.
2. Una vegada que la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport haja determinat la dotació de professorat amb què comptarà cada centre durant el curs 2023-2024, la direcció del centre, una vegada que estiguen cobertes les necessitats de docència, podrà incrementar les hores lectives destinades a tasques de coordinació amb la finalitat de garantir un adequat funcionament del centre.

6.1.6. Elaboració dels horaris
1. L’elaboració dels horaris està regulada en el bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria d’Educació (DOGV 1826, 15.07.1992), tenint en compte la modificació de la jornada lectiva a 18 hores amb les especificacions establides en el Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021).

2. El professorat itinerant i el que ocupe un lloc compartit en un altre centre diferent del de la seua adscripció han de complir en cada un dels centres la part proporcional de l’horari complementari setmanal d’obligada permanència i el complementari mensual en el centre, d’acord amb els criteris que determine la direcció d’estudis o, en cas de desacord, la Inspecció d’Educació, excepte les hores complementàries corresponents als desplaçaments, que s’han de computar per a la realització d’aquests. Aquest horari complementari es destinarà, entre altres coses, a l’efecte de participar en les sessions d’avaluació, en la celebració de claustres de professorat i en les sessions de coordinació relacionades amb les seues funcions.
3. En la distribució de torns, matèries i cursos, així com en la determinació de l’ordre d’elecció del professorat, els centres hauran de seguir les instruccions destacades a continuació:
a) Una vegada determinat el nombre de grups i els programes autoritzats dels diferents nivells educatius, la direcció d’estudis ha de comunicar als caps de departament, en el claustre que se celebre a aquest efecte, les dades següents: nombre de grups i nombre d’hores lectives setmanals assignades a cada departament, amb la indicació expressa de les hores o l’especialitat que s’impartiran en valencià i les que s’impartiran en castellà i, si és el cas, de les que s’impartiran en llengua estrangera.
b) Posteriorment, s’han de distribuir els torns, les assignatures i els cursos de la manera establida a continuació. Els caps de departament han de reunir el professorat definitiu que en forma part i el professorat que ha obtingut destinació definitiva en l’últim concurs de trasllats, i han de traslladar l’assignació horària atribuïda a cada professor o professora a la direcció d’estudis, així com les hores que no hagen sigut assumides pel departament o bé la falta de càrrega horària que afecte un membre del departament o més d’un.
c) El departament ha de començar la distribució de l’horari entre els seus membres atribuint les hores curriculars corresponents a les matèries o àmbits dels grups la llengua vehicular dels quals siga el valencià; a continuació, les hores vehiculades en llengua estrangera, d’acord amb el projecte lingüístic que aplique el centre i la capacitació del professorat, i finalment la resta d’hores assignades al departament.

d) En efectuar el repartiment horari entre el professorat definitiu, en cas que hi haja excés d’hores lectives en el departament, i abans de traslladar l’excés horari a la direcció d’estudis, s’han d’aplicar els criteris següents:
1) S’han d’adjudicar totes les tutories possibles.
2) S’han d’adjudicar totes les hores dels diferents programes que el centre tinga autoritzats entre el professorat definitiu.
3) S’han d’adjudicar totes les hores possibles de reforços, desdoblaments i repassos entre el professorat definitiu.
4) En els centres educatius d’Educació Secundària amb més d’un torn, s’han d’agrupar les restes horàries en un torn, i, si això no és possible, s’han d’agrupar en dos torns, amb la indicació de les hores de nocturn, tot tenint en compte el punt 3.c d’aquest apartat.
e) En cas que no hi haja acord per a l’elecció de torns i grups per part del professorat, s’ha d’aplicar el que estableixen els apartats 2.1 i 2.2 de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, relatius a la distribució i l’ordre d’elecció.

f) La direcció d’estudis ha d’incorporar a cada horari personal les hores complementàries setmanals corresponents a guàrdies, tutories amb els representants legals de l’alumnat, reunió de departament, desplaçaments per itinerància, etc., fins a completar les 25 hores setmanals d’obligada permanència en el centre. La direcció d’estudis ha d’elaborar els horaris setmanals del professorat seguint els criteris adoptats pel claustre del professorat i els ha d’incorporar a la PGA, que serà objecte d’informe pel claustre del professorat.

g) En cap cas les preferències horàries del professorat han de comportar un perjudici o un incompliment dels criteris pedagògics per a l’elaboració dels horaris de l’alumnat que figuren en l’apartat 2.2 (Ordre d’elecció) del bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV 1826, 15.07.1992).

h) En la configuració i la distribució d’horaris lectius s’ha de tindre en compte el professorat que, per qualsevol circumstància, retorne al seu centre de destinació amb anterioritat a l’inici del curs.
i) La direcció d’estudis ha de vetlar perquè es duga a terme un repartiment equitatiu dels grups i els nivells.

6.1.7. Professorat de Religió
L’atribució docent del professorat de Religió es limita a la impartició del currículum de Religió i, per tant, no pot exercir la tutoria del grup ni impartir qualsevol altra àrea del currículum.
La impartició de l’àrea de Religió es realitzarà d’acord amb l’organització establida per la direcció i segons l’organització de grups adoptada pel centre.
Una vegada assignades les hores de docència de Religió en els diferents grups, la direcció del centre podrà assignar-li tasques organitzatives que no són de docència directa amb l’alumnat.

6.1.8. Compliment de l’horari
1. El compliment de l’horari per part del professorat està regulat en el bloc II (Horari del personal docent) de l’annex II de l’Ordre de 29 de juny de 1992, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual s’aproven les instruccions que regulen l’organització i el funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments del segon cicle d’Educació Infantil, Preescolar, Primària, General Bàsica, Educació Especial, Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i que depenen de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV 1826, 15.07.1992)
No obstant això, caldrà tindre en compte la modificació de la jornada lectiva a un màxim de 18 hores establides en el Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021). No obstant això, i atés que els comunicats mensuals de faltes d’assistència i de puntualitat del professorat els fan els centres en el sistema d’informació ITACA, no cal que es trameten a la Inspecció d’Educació, ja que aquesta té accés a aquesta informació a través d’ITACA.
2. En cas de previsió de falta d’assistència, el docent o la docent ha de facilitar, amb caràcter previ, el material i les orientacions específiques per a l’alumnat afectat a la direcció de departament i, si és el cas, a la direcció d’estudis.
3. Per al professorat d’orientació educativa serà obligatòria l’assistència a les reunions de l’agrupació d’orientació de zona i de la coordinació territorial de l’orientació a les quals siga convocat, en les condicions que s’estableixen en els articles 28, 30 i 45 de l’Ordre 10/2023, de 22 de maig.

6.1.9. Plantilla de professorat
La Direcció General de Personal Docent elaborarà els criteris a seguir per a la determinació de les plantilles de personal docent als centres educatius que imparteixen Educació Secundària i Batxillerat, d’acord amb el marc normatiu vigent.

6.1.10 Prioritat per a l’elecció d’horaris
1. Una vegada determinada la relació de personal funcionari per al curs 2023-2024 en el centre, per a l’elecció d’horaris, el funcionariat del cos de mestres amb destinació definitiva en els dos primers cursos d’Educació Secundària Obligatòria que no tinga horari complet de la seua especialitat podrà completar l’horari en el centre de destinació impartint altres matèries d’aquests cursos, sempre que dispose de l’habilitació corresponent i hi haja un excés horari de la matèria, sense perjudici de la preferència a aquests efectes dels titulars de les especialitats respectives, tant si pertanyen al cos de mestres com als de professors/res o catedràtics/ques d’Ensenyament Secundari.

2. Una vegada determinat l’horari del personal funcionari del cos de mestres, la resta de membres del departament acordaran la distribució de matèries i de cursos. Per a aquesta distribució es tindran en compte, fonamentalment, raons pedagògiques i d’especialitat.
En els casos en què no es produïsca l’acord s’utilitzarà el procediment que s’estableix en l’apartat 2 de l’Ordre de 29 de juny de 1992:

La persona a qui corresponga triar en primer lloc, triarà un grup d’alumnat de l’assignatura i curs que desitge impartir preferentment; a continuació, ho farà la persona a qui corresponga triar en segon lloc, i així successivament fins a completar una primera ronda entre el personal del departament. Finalitzada la primera ronda, es procedirà a realitzar altres successives fins que tot el professorat complete el seu horari lectiu o s’hagen assignat totes les matèries i grups que corresponguen al departament.
L’elecció a què es refereix l’apartat anterior es realitzarà d’acord amb l’ordre següent:
1. Professorat d’Ensenyament Secundari amb la condició de catedràtic.
2. Professorat d’Ensenyament Secundari.
3. Personal funcionari en pràctiques.
4. Personal funcionari interí.
Dins de cada apartat, la prioritat en l’elecció vindrà determinada per:
– Els apartats 1 i 2: antiguitat com a funcionaris de carrera en l’especialitat a la qual es pertany. Si l’antiguitat en l’especialitat és la mateixa, la prioritat en l’elecció vindrà determinada pel número de registre personal més baix o pel lloc que ocupen en l’ordre de nomenament com a funcionaris de carrera.
– L’apartat 3: ordre en què apareguen en les resolucions d’opositors aprovats.
– L’apartat 4: lloc que ocupen en la llista de personal funcionari interí.

6.1.11. Atribució docent del professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat
1. Quant a l’atribució docent de les matèries de l’Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat definides en el Reial decret 217/2022, de 29 de març, i en el Reial decret 243/2022, de 5 d’abril, respectivament, caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 286/2023, de 18 d’abril, pel qual es regula l’assignació de matèries en Educació Secundària Obligatòria i en Batxillerat a les especialitats de diferents cossos de funcionaris docents, i es modifiquen diverses normes relatives al professorat d’ensenyaments no universitaris.
2. Quant a l’atribució docent de les matèries optatives de l’Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat caldrà seguir el que indica la disposició addicional tercera del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022) i la disposició addicional tercera del Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022).
3. El personal docent del cos de mestres que ocupa, amb caràcter definitiu, llocs docents en centres educatius d’Educació Secundària podrà impartir totes les matèries d’un àmbit en el primer i en el segon curs de l’Educació Secundària Obligatòria, sempre que dispose de l’habilitació corresponent per a impartir alguna de les matèries de l’àmbit en el seu centre de destinació.
4. Els àmbits resultants de l’agrupació de matèries en els tres primers cursos de l’Educació Secundària Obligatòria i els propis dels programes de diversificació curricular seran impartits per personal funcionari dels cossos de catedràtics d’ensenyament secundari i de professors d’ensenyament secundari d’alguna de les especialitats que tinguen atribució docent per a impartir qualsevol de les matèries que s’integren en aquests àmbits.

6.1.12. Substitució de docents
1. S’ha d’actuar segons l’acord subscrit el 23 de novembre de 2010 per la Conselleria d’Educació i les organitzacions sindicals representades en la mesa sectorial d’educació (STEPV-IV, CCOO-PV, ANPE i FETE-UGT) i d’acord amb l’addenda subscrita per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i les organitzacions sindicals, per la qual es modifica el sistema de provisió de llocs de treball en règim d’interinitat, publicada en el DOGV 7689 de 31.12.2015, i en les instruccions que la despleguen, a excepció de la «Disposició transitòria única. Nomenaments per urgent provisió», tal com preveu la Llei 4/2019, de 7 de març, de millora de les condicions per a l’exercici de la docència i l’ensenyament en l’àmbit de l’educació no universitària (BOE 58, 08.03.2019).
2. Els centres docents han de vetlar perquè les absències dels docents queden registrades degudament en l’aplicació informàtica corresponent (ITACA) des del primer dia d’absència, i s’han d’indicar-n’hi les causes.
3. En cas d’absència o malaltia de qualsevol membre de l’equip directiu, s’actuarà d’acord amb el que estableix l’article 13 del Decret 252/2019, de 29 de novembre, del Consell, de regulació de l’organització i el funcionament dels centres públics que imparteixen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional (DOGV 8693, 09.12.2019).
6.1.13. Notificació de la participació en l’exercici del dret de vaga del personal docent i no docent
La direcció del centre ha de fer la notificació de la participació en l’exercici del dret de vaga del personal docent i no docent dels centres docents, a través de l’aplicació informàtica ITACA i d’acord amb les instruccions puntuals elaborades sobre això pel secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional.

6.2. Personal no docent d’atenció educativa
6.2.1. Horaris del personal no docent d’atenció educativa
1. En aplicació de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019), els centres educatius poden tindre personal no docent d’atenció educativa, que participa, juntament amb el personal docent, en la resposta educativa a l’alumnat amb necessitats educatives especials, a fi d’incrementar-los l’autonomia i facilitar-los l’accés al currículum, dins de l’àmbit de les competències i les funcions que la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius hi disposen.
Aquest personal inclou, entre altres, el personal educador d’Educació Especial dels centres públics; el personal auxiliar dels centres concertats que dona suport a l’alumnat en tasques d’higiene, alimentació, mobilitat, etc.; el personal de fisioteràpia; el personal tècnic de gestió en interpretació de la llengua de signes, i altre personal que l’Administració determine, d’acord amb les necessitats de l’alumnat escolaritzat en el sistema educatiu.
2. El personal no docent d’atenció educativa forma part dels equips educatius i del departament d’Orientació Educativa i Professional, per tant, ha de col·laborar en la detecció, planificació i desenvolupament de les mesures de resposta educativa, en l’avaluació sociopsicopedagògica i en l’assessorament al professorat i a les famílies, dins de l’àmbit de les seues competències. Així mateix, ha de participar en l’elaboració de l’informe trimestral de seguiment de l’alumnat que les tutores i tutors han de lliurar a les famílies i ha de formar part del Pla d’actuació personalitzat.
3. La intervenció s’ha de desenvolupar, llevat de circumstàncies excepcionals, en el context de l’aula ordinària i en estreta coordinació amb les tutores i tutors i l’equip educatiu, d’acord amb l’informe sociopsicopedagògic i el Pla d’actuació personalitzat.
4. La jornada de treball del personal no docent d’atenció educativa ha de ser la prevista en l’esmentada normativa per als llocs amb idèntica classificació.
5. L’horari de treball d’aquests professionals, atés que tenen atenció directa a l’alumnat, s’adaptarà a les característiques dels centres i els llocs de treball, i s’haurà d’ajustar a les previsions del Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l’Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).
6. Aquest personal s’ha d’acollir a l’horari del centre educatiu i a l’horari de l’alumnat a qui donen suport, d’acord amb el Pla d’actuació personalitzat. Per a cada curs escolar, d’acord amb la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, la direcció del centre haurà d’introduir l’horari del personal no docent d’atenció educativa a través de la plataforma OVICE. La direcció territorial competent en matèria d’educació aprovarà els horaris, amb una negociació prèvia amb les organitzacions sindicals d’acord amb la normativa vigent.
7. A aquest personal se li aplicarà el que preveu les resolucions de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat als Pactes de la Mesa Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal educador d’Educació Especial i personal fisioterapeuta (DOGV 8343, 20.07.2018, i DOGV 8342, 19.07.2018 respectivament, amb correcció d’errades en el DOGV 8348, 27.07.2018), o normativa que la substituïsca.

6.2.2. Actuacions per a l’acollida del personal no docent d’atenció educativa
La direcció d’estudis facilitarà al personal no docent d’atenció educativa que s’incorpore al centre informació sobre els aspectes organitzatius i pedagògics del centre així com la informació necessària per a l’exercici de les seues funcions. Així mateix, facilitarà la participació d’aquest personal en els òrgans de coordinació en les condicions establides a la normativa vigent.

6.2.3. Substitucions i cobertura dels llocs del personal no docent d’atenció educativa
1. En cas de necessitat de cobertura dels llocs del personal no docent d’atenció educativa, tant per quedar el lloc vacant com per substitució temporal, la direcció del centre educatiu sol·licitarà la cobertura del lloc mitjançant la plataforma OVICE adjuntant la documentació justificativa. Així mateix, se n’informarà la Inspecció d’Educació de referència.

2. En el cas de baixa per incapacitat temporal o accident de treball, la direcció del centre educatiu no podrà adjuntar cap documentació en què consten dades personals relatives a la salut del personal de baixa al tràmit OVICE ni podrà traslladar-la per altres mitjans a la direcció territorial d’Educació.

6.3. Personal d’administració i serveis
1. Aquest personal ocupa un lloc en l’àmbit educatiu i és personal de l’Administració de la Generalitat, per la qual cosa el seu l’horari de treball, el règim de vacances, els permisos i les llicències és el que preveu la normativa vigent en matèria de condicions de treball per al personal esmentat, segons el que estableix el Decret 42/2019, de 22 de març, del Consell, de regulació de les condicions de treball del personal funcionari de l’Administració de la Generalitat (DOGV 8518, 31.03.2019).

2. Pel que fa a les funcions, cal ajustar-se al que regula per a aquest personal la Llei 4/2021, de 16 d’abril, de la Generalitat, de la Funció Pública Valenciana (DOGV 9065, 20.04.2021).
3. El procediment per a la tramitació i organització dels horaris d’aquest personal està regulat per la corresponent instrucció de la Sotssecretaria de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport.

6.4. Altre personal
Si determinat alumnat del centre amb necessitat específica de suport educatiu disposa d’una persona assistent personal reconeguda per la Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives, o rep col·laboració de personal de la Fundació ONCE o d’una altra fundació o associació externa al centre, l’actuació d’aquest personal, se centrarà, exclusivament, en l’alumnat que assisteix.

7. Ensenyaments
7.1. Educació Secundària Obligatòria
7.1.1. Organització curricular en Educació Secundària Obligatòria
1. En Educació Secundària Obligatòria, cal ajustar-se al que es disposa en el Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022).
2. Malgrat la suspensió cautelar de l’article 11.3 del Decret 107/2022, els centres, en l’àmbit de la seua autonomia curricular, pedagògica i organitzativa, podran adoptar el model d’agrupació per àmbits, en primer, segon o tercer de l’ESO.
3. Els centres que adopten el model d’agrupació per àmbits, en primer, segon o tercer de l’ESO, han de desenvolupar l’organització curricular d’acord amb allò establit en l’article 11.5 de l’esmentat Decret 107/2022, i aquesta organització s’ha d’aplicar en tots els grups corresponents als nivells en què es produïsca aquesta implantació.

7.1.2. Concreció curricular
1. Les propostes pedagògiques de departament s’han d’ajustar al que disposa l’article 21.4 del Decret 107/2022, així com al que s’indica en els apartats 1.2.4. i 4.2.2.1.b d’aquestes instruccions i han de preveure les mesures de resposta educativa per a la inclusió, tenint en compte els principis del disseny universal per a l’aprenentatge (DUA).

2. Les programacions d’aula s’han d’ajustar al que disposa l’article 22 del Decret 107/2022, així com al que s’indica en l’apartat 4.2.2.1.c d’aquestes instruccions i han de preveure l’organització i les mesures de resposta educativa per a la inclusió de cada activitat, tenint en compte els principis del DUA.
3. En la pàgina web noucurriculum.es s’ha posat a disposició de la comunitat educativa els models de plantilla per a l’elaboració de les propostes pedagògiques i de les programacions d’aula per a cada etapa educativa: https://portal.edu.gva.es/noucurriculum/

7.1.3. Aspectes relatius a la regulació de les matèries optatives de l’Educació Secundària Obligatòria
1. L’oferta de matèries optatives per als cursos de l’Educació Secundària Obligatòria està regulada en els articles 10 i 12 del Decret 107/2022.
2. Així mateix, cal ajustar-se al que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.1.4. Cicles formatius de grau bàsic
Pel que fa a la definició, accés i organització dels cicles formatius de grau bàsic, cal ajustar-se al que disposa l’article 17 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022).

7.1.5. Programes pedagògics
7.1.5.1. Programes de diversificació curricular (PDC)
1. En el curs 2023-2024 s’implanten els programes de diversificació curricular de quart curs de l’ESO.
2. Pel que fa a la definició, accés i organització d’aquests programes, cal ajustar-se al que disposa l’article 18 del Decret 107/2022.

3. Pel que fa als aspectes relacionats amb la constitució de grups, el procediment de sol·licitud i autorització, el professorat dels àmbits i el seguiment i l’avaluació d’aquest programa, serà conformement al que es dispose en la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
4. En cas que l’aprofitament del programa per part d’un alumne o una alumna del 3r curs del PDC no haja sigut positiu, l’equip educatiu, amb l’assessorament del Departament d’Orientació Educativa i Professional, pot proposar la seua incorporació a un cicle formatiu de Grau Bàsic o a un Programa d’aula compartida, com a alternatives possibles tenint en compte les necessitats de l’alumne o l’alumna.

La incorporació a un cicle formatiu de Grau Bàsic requereix la proposta de l’equip educatiu per mitjà del consell orientador d’acord amb els termes establits en l’annex XVII del Decret 107/2022.

La incorporació a un Programa d’aula compartida requereix la proposta favorable de l’equip educatiu de l’alumnat i l’autorització per part de la direcció del centre de l’informe d’idoneïtat de la mesura d’acord amb els termes establits en l’annex IX del Decret 107/2022.

7.1.5.2. Programa d’aula compartida (PAC)
1. Pel que fa a la definició, condicions i objectius, accés i organització, cal ajustar-se al que disposa l’article 19 del Decret 107/2022. 

2. Pel que fa als aspectes relacionats amb el disseny i la concreció curricular la constitució de grups, el procediment de sol·licitud i autorització, el professorat dels àmbits i el seguiment i l’avaluació d’aquest programa, serà conformement al que es dispose en la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.1.6. Avaluació dels processos d’aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l’alumnat
Pel que fa a l’avaluació, a la promoció i a la titulació de l’alumnat, caldrà ajustar-se al que disposen els capítols I i II del títol IV del Decret 107/2022 i al que dispose en la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.1.7. Consell orientador
Pel que fa al consell orientador, cal ajustar-se al que disposa l’article 47 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableix l’ordenació i el currículum d’Educació Secundària Obligatòria (DOGV 9403, 11.08.2022).

7.1.8. Prova extraordinària
1. D’acord amb el que estableix l’article 42 del Decret 107/2022 l’alumnat que, una vegada finalitzat el procés d’avaluació de 4t curs d’Educació Secundària Obligatòria, no haja obtingut el títol i haja superat els límits d’edat establits en l’article 5.1 de l’esmentat decret, tenint en compte, així mateix, la prolongació excepcional de la permanència en l’etapa que es preveu en els articles 35.4 i 41.6 d’aquest decret, podrà fer-ho en els dos cursos següents a través de la realització de proves o activitats personalitzades extraordinàries de les matèries que no haja superat.
2. L’organització d’aquestes proves s’ha d’ajustar al que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.1.9. Condicions de formació per a impartir docència de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat en un centre privat o concertat
Pel que fa a les condicions de formació inicial per al professorat dels centres privats per a la impartició de la matèria Valencià: Llengua i Literatura en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat cal ajustar-se al que indica la disposició addicional quarta del Decret 107/2022.

7.1.10. Exempcions i convalidacions
1. Mesures per a l’alumnat que compagina els seus estudis d’Educació Secundària Obligatòria amb la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d’elit de la Comunitat Valenciana.
Amb la finalitat d’afavorir la compatibilitat de la pràctica esportiva amb els estudis d’Educació Secundària Obligatòria per a aquest alumnat, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries de l’ESO, d’acord amb allò establit en l’article 30 del Decret 107/2022. El procediment a seguir per a la sol·licitud de mesures ha d’ajustar-se a allò que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

2. Mesures per a l’alumnat que cursa o ha cursat ensenyaments professionals de Música o Dansa.
a) Amb la finalitat d’afavorir la simultaneïtat dels estudis d’ensenyaments professionals de Música o de Dansa i d’Educació Secundària Obligatòria, per a aquest alumnat poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries de l’ESO, d’acord amb allò establit en els articles 31 i 32 del Decret 107/2022. El procediment a seguir per a la sol·licitud de mesures ha d’ajustar-se al que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
b) En relació a la convalidació de la matèria d’opció Música de 4t curs, cas que el centre no l’oferisca, és possible matricular l’alumnat d’aquesta matèria i concedir-ne, si s’escau, la convalidació.

7.1.11. Canvi de llengua estrangera
1. Serà requisit previ que la plantilla del centre dispose de professorat suficient en les especialitats corresponents a la Llengua Estrangera i a la Segona Llengua Estrangera per a atendre la possible demanda.

2. L’alumne o l’alumna, o els seus representants legals, si és menor d’edat, podran sol·licitar a la direcció del centre, abans de la finalització del període de formalització de la matrícula o de la confirmació de plaça, l’inici en qualsevol curs de l’Educació Secundària Obligatòria el canvi d’opció en la Llengua Estrangera.
3. Aquest canvi d’idioma en la matèria Llengua Estrangera ha de ser diligenciat en l’expedient acadèmic i en l’historial acadèmic de l’alumne o de l’alumna.
4. La Inspecció d’Educació ha de supervisar en el marc de l’elaboració de la programació general anual (PGA) la disponibilitat del professorat suficient en les especialitats corresponents a la Llengua Estrangera i a la Segona Llengua Estrangera per a atendre l’alumnat.

7.1.12. Alumnat d’Educació Secundària Obligatòria amb matèries pendents de superació del sistema que s’extingeix
L’alumnat d’Educació Secundària Obligatòria que tinga matèries no superades que hagen deixat de formar part de l’oferta educativa establida en el Decret 107/2022, haurà d’ajustar-se al que es disposa en l’article 3 del Reial decret 205/2023, de 28 de març, pel qual s’estableixen mesures relatives a la transició entre plans d’estudis, com a conseqüència de l’aplicació de la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, per la qual es modifica la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, així com al que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.1.13. Premis extraordinaris i menció honorífica en l’etapa
Quant a la possibilitat d’atorgar la menció honorífica a l’alumnat l’esforç del qual meresca ser reconegut, ateses les seues característiques personals o socials, així com l’adjudicació dels premis extraordinaris al rendiment acadèmic d’Educació Secundària Obligatòria, caldrà ajustar-se al que dispose la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport.

7.1.14. Avaluació de diagnòstic 2n d’ESO
Durant el curs 2023-2024 començarà a aplicar-se l’avaluació de diagnòstic en 2n d’ESO segons les característiques explicitades en l’article 29 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre (BOE 340, 30.12.2020) en l’article 40.1 del Decret 107/2022 i d’acord amb la normativa estatal i autonòmica que es determine.

7.1.15. Ensenyaments de Religió
Pel que fa als ensenyaments de Religió, cal ajustar-se al que disposa la disposició addicional primera del Decret 107/2022.
En el període de matrícula, els pares, les mares, i els tutors o les tutores legals de l’alumnat podran manifestar la seua voluntat que reben o no ensenyaments de Religió.
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d’igualtat i no discriminació inclosos en els tractats que ha signat l’Estat espanyol, i han d’estar en coherència amb els principis i els continguts establits en el PEC.

En cas que un centre educatiu públic reba sol·licituds per tal que en el centre s’impartisca una religió diferent de la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d’educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional.

7.2. Batxillerat
7.2.1. Organització curricular en Batxillerat
1. En Batxillerat cal ajustar-se al que es disposa en el Decret 108/2022, de 5 d’agost, del Consell, pel qual s’estableixen l’ordenació i el currículum de Batxillerat (DOGV 9404, 12.08.2022).
2. Les programacions d’aula s’han d’ajustar al que s’estableix en l’article 23 del Decret 108/2022, així com al que s’indica en l’apartat 4.2.2.1.c d’aquestes instruccions, i han de preveure les adequacions necessàries per a atendre l’alumnat amb necessitat específica de suport educatiu des d’una perspectiva inclusiva, tenint en compte els principis del DUA.

7.2.2. Concreció curricular
1. Les propostes pedagògiques de departament s’han d’ajustar al que disposa l’article 22.4 del Decret 108/2022, així com al que s’indica en els apartats 1.2.4. i 4.2.2.1.b d’aquestes instruccions i han de preveure les mesures de resposta educativa per a la inclusió, tenint en compte els principis del DUA.
2. Les programacions d’aula s’han d’ajustar al que disposa l’article 23 del Decret 108/2022, així com al que s’indica en l’apartat 4.2.2.1.c d’aquestes instruccions i han de preveure l’organització i les mesures de resposta educativa per a la inclusió de cada activitat, tenint en compte els principis del DUA.
3. En la pàgina web noucurriculum.es s’ha posat a disposició de la comunitat educativa els models de plantilla per a l’elaboració de les propostes pedagògiques i de les programacions d’aula per a cada etapa educativa: https://portal.edu.gva.es/noucurriculum/

7.2.3. Accés
Pot accedir als estudis de Batxillerat l’alumnat que estiga en possessió del títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria o de qualsevol dels títols de Tècnic o Tècnica de Formació Professional, o d’Arts Plàstiques i Disseny o Tècnic o Tècnica Esportiu.

7.2.4. Avaluació dels processos d’aprenentatge i ensenyament i condicions de promoció i de titulació de l’alumnat
Pel que fa a l’avaluació, a la promoció i a la titulació de l’alumnat que curse Batxillerat, caldrà ajustar-se al que disposen els capítols I, II, III i IV del títol IV del Decret 108/2022.
Per al Batxillerat en règim nocturn i a distància, cal ajustar-se al que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
El terme No Presentat (NP) només es consignarà en l’avaluació final extraordinària i la seua equivalència correspondrà, per al càlcul de la nota numèrica, a la qualificació mínima establida per a aquesta etapa (és a dir, 0), llevat que hi haja una qualificació numèrica obtinguda per a la mateixa matèria en la prova ordinària, cas en què es consignarà aquesta qualificació. Si la qualificació de la prova extraordinària és inferior a la de la prova final ordinària del mateix curs acadèmic, es consignarà la qualificació superior.
L’avaluació dels aprenentatges i el registre en el sistema de gestió de l’alumnat hospitalitzat atés en la unitat pedagògica hospitalària o convalescent en el seu domicili per malaltia atés pel Centre Específic d’Educació a Distància (CEED) correspon al centre docent on està matriculat, tenint en compte la informació del seguiment i avaluació del professorat que ha atés, prendre les decisions sobre la promoció i titulació que s’han de fer d’acord amb el que, amb caràcter general, estableix la normativa vigent en cada una de les etapes educatives per a tot l’alumnat.

7.2.5. Repetició completa de segon curs de Batxillerat
Els alumnes i les alumnes que al final del segon curs tingueren avaluació negativa en algunes matèries podran matricular-se d’aquestes sense necessitat de cursar de nou les matèries superades, o podran optar, així mateix, per repetir el curs complet, d’acord amb l’establit en els punts 3 i 4 de l’article 43 del Decret 108/2022.
El procediment per a sol·licitar la repetició completa de segon curs de Batxillerat és el que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.2.6. Canvi de modalitat o de via
Els alumnes i les alumnes poden canviar de modalitat o de via en passar de primer a segon curs de Batxillerat o en repetir qualsevol dels cursos, d’acord amb el que disposa l’article 47 del Decret 108/2022. El procediment per a sol·licitar el canvi de modalitat o de via és el que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.2.7. Exempcions i convalidacions
1. Per a l’alumnat que compagina els estudis de Batxillerat amb la condició d’esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit, o amb la condició de personal tècnic, entrenador, arbitral o jutge d’elit de la Comunitat Valenciana, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries, d’acord amb l’establit en l’article 32 del Decret 108/2022. El procediment per a sol·licitar l’exempció i la convalidació de matèries és el que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

2. Igualment, per a l’alumnat que compagina els estudis de Batxillerat i els ensenyaments professionals de Música o Dansa i amb la finalitat d’afavorir la compatibilitat i simultaneïtat d’ambdós ensenyaments, poden adoptar-se diferents mesures relatives a la convalidació i exempció de matèries, d’acord amb l’establit en els articles 33 i 34 del Decret 108/2022, de 5 d’agost. El procediment per a sol·licitar l’exempció i la convalidació de matèries és el que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
7.2.8. Canvis de llengua estrangera
Els alumnes i les alumnes de Batxillerat poden canviar a un idioma diferent en la matèria Llengua Estrangera II i Segona Llengua Estrangera II que el que havien cursat en Llengua Estrangera I i Segona Llengua Estrangera I, d’acord amb el que es disposa en l’article 48 del Decret 108/2022. El procediment per a sol·licitar el canvi de llengua estrangera és el que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.2.9. Continuïtat entre matèries
D’acord amb l’article 44 del Decret 108/2022, la superació d’una matèria de segon curs que implique continuïtat estarà condicionada a la superació de la matèria de primer. Aquestes matèries són les que s’indiquen en la taula següent:

Primer curs de Batxillerat	Segon curs de Batxillerat
Valencià: Llengua i Literatura I	Valencià: Llengua i Literatura II
Llengua Castellana i Literatura I	Llengua Castellana i Literatura II
Matemàtiques I	Matemàtiques II / Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II
Llengua Estrangera I	Llengua Estrangera II
Dibuix Tècnic I	Dibuix Tècnic II / Dibuix Tècnic Aplicat a les Arts Plàstiques i al Disseny II
Llatí I	Llatí II
Grec I	Grec II
Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials I	Matemàtiques Aplicades a les Ciències Socials II
Anàlisi Musical I	Anàlisi Musical II  
Arts Escèniques I	Arts Escèniques II
Cor i Tècnica Vocal I	Cor i Tècnica Vocal II
Dibuix Artístic I	Dibuix Artístic II
Dibuix Tècnic Aplicat a les Arts Plàstiques i al Disseny I	Dibuix Tècnic Aplicat a les Arts Plàstiques i al Disseny II
Segona Llengua Estrangera I	Segona Llengua Estrangera II
Tecnologia i Enginyeria I	Tecnologia i Enginyeria II
Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics I	Programació, Xarxes i Sistemes Informàtics II
Física i Química	Física/Química
Biologia, Geologia i Ciències Ambientals	Biologia/Geologia i Ciències Ambientals

En cas que un alumne o alumna es matricule d’una matèria que implique continuïtat de segon curs sense haver cursat prèviament la matèria de primer curs corresponent, serà conformement al que s’estableix en l’article 46 del Decret 108/2022.

7.2.10. Obtenció del títol de Batxillerat des d’altres ensenyaments
1. D’acord amb l’article 51 del Decret 108/2022, l’alumnat que tinga qualsevol títol de Tècnic o Tècnica de Formació Professional, o d’Arts Plàstiques i Disseny o que haja superat els ensenyaments professionals de música o de dansa, pot obtindre el títol de Batxillerat per la modalitat general o d’Arts, segons el cas, cursant únicament les matèries comunes del primer i del segon curs. El procediment per a sol·licitar cursar únicament les matèries comunes és el que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

2. Per a l’alumnat que homologa el primer curs de batxillerat per haver realitzat aquests estudis en un sistema educatiu estranger, serà conformement al que disposa l’article 52 del Decret 108/2022.

7.2.11. Exempcions de qualificació en Batxillerat per a l’alumnat amb necessitats educatives especials
1. L’exempció de qualificacions en determinades matèries és una mesura de resposta extraordinària de nivell IV que s’aplica a l’alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitat que cursa estudis de Batxillerat i per al qual no siga possible fer adaptacions d’accés o adequacions curriculars personalitzades ordinàries sense afectar el nivell bàsic dels continguts exigits.
2. L’exempció de qualificacions no implica l’excepció de cursar aquestes assignatures; per tant, l’alumnat ha d’assistir obligatòriament a les classes i el professorat ha de realitzar les adaptacions que siguen necessàries per a garantir el màxim nivell de participació i d’aprenentatge.
3. El procediment per a sol·licitar l’exempció de qualificació en algunes matèries per a l’alumnat amb necessitats educatives especials és el que dispose la normativa que regul els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

7.2.12. Càlcul de la qualificació final de l’etapa de Batxillerat
Per al càlcul de la qualificació final de l’etapa de Batxillerat, serà conformement a allò que es disposen als articles 50, 51 i 52 del Decret 108/2022.

7.2.13. Matrícula d’honor
Per a la concessió i consignació de la matrícula d’honor, serà conformement a allò que es disposa en l’article 53 del Decret 108/2022.

7.2.14. Ensenyaments de Religió
Pel que fa als ensenyaments de Religió, caldrà ajustar-se al que disposa la disposició addicional primera del Decret 108/2022.
Els continguts tractats han de garantir la protecció dels drets humans i els principis d’igualtat i no discriminació inclosos en els tractats que ha signat l’Estat espanyol, i han d’estar en coherència amb els principis i els continguts establits en el PEC.
En cas que un centre educatiu públic reba sol·licituds per tal que en el centre s’impartisca una religió diferent de la catòlica, aquestes seran recollides i traslladades a la direcció territorial d’educació corresponent, la qual les trametrà a la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional.

8. Alumnat
8.1. Drets i deures de l’alumnat
Hi és aplicable el Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022) i la normativa que es realitze en el seu desplegament.

8.2. Dret de l’alumnat a una avaluació objectiva i reclamació de qualificacions
1. En relació al dret de l’alumnat a una avaluació objectiva i d’acord amb l’article 37 del Decret 107/2022 i l’article 40 del Decret 108/2022:

a) S’ha de garantir el dret de l’alumnat al fet que la seua dedicació, esforç i rendiment siguen valorats i reconeguts amb objectivitat, i amb aquest objecte s’han d’establir els procediments oportuns que, en tot cas, han d’atendre les característiques de l’avaluació disposades en la legislació vigent en l’àmbit estatal i autonòmic i, en particular, el caràcter continu, formatiu i integrador de l’avaluació en aquesta etapa.

b) A l’inici de cada curs escolar, la direcció del centre ha de garantir la difusió dels criteris d’avaluació i promoció establits en la concreció curricular fixada pel centre. Igualment, cada professor o professora ha d’informar l’alumnat i les famílies o representants legals sobre el contingut de la programació d’aula, els plans de reforç i els criteris de qualificació.
2. En relació a la reclamació de qualificacions:
a) Pel que fa al procediment per a la reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions sobre promoció, així com a les actuacions prèvies referents a la sol·licitud d’aclariments i revisions que fomenten un marc de col·laboració i entesa mútua entre el professorat i l’alumnat i els seus representants legals, caldrà ajustar-se al que s’estableix en l’Ordre 32/2011, de 20 de desembre, de la Conselleria d’Educació, Formació i Ocupació, per la qual es regula el dret de l’alumnat a l’objectivitat en l’avaluació, i s’estableix el procediment de reclamació de qualificacions obtingudes i de les decisions de promoció, de certificació o d’obtenció del títol acadèmic que corresponga (DOGV 6680, 28.12.2011).
b) Tenint en compte el que estableix l’article 53.1 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i considerant de plena aplicació en l’àmbit educatiu les prescripcions de l’esmentada llei en les quals es delimita el contingut del dret d’accés a arxius i documents, es fa extensiu el dret de les persones interessades a obtindre còpies dels exàmens o proves d’avaluació realitzades. És a dir, els centres tenen l’obligació d’entregar còpies dels exàmens o proves d’avaluació realitzades a les persones interessades o als seus representants legals en el cas que els sol·liciten, independentment dels supòsits de reclamació regulats en la normativa vigent.

8.3. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats
1. L’escolarització i la resposta educativa a l’alumnat amb necessitat específica de suport educatiu i necessitats de compensació de desigualtats es regula en el Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d’equitat i d’inclusió en el sistema educatiu valencià (DOGV 8356, 07.08.2018) i l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l’organització de la resposta educativa per a la inclusió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià (DOGV 8540, 03.05.2019). Caldrà tindre en compte així mateix el que disposa la següent normativa:

a) Llei 26/2011, d’1 d’agost, d’adaptació normativa a la Convenció Internacional sobre els Drets de les Persones amb Discapacitat (BOE 184, 02.08.2011).
b) Llei 9/2018, de 24 d’abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d’abril, de la Generalitat, sobre l’estatut de les persones amb discapacitat (DOGV 8282, 26.04.2018).
c) Resolució conjunta d’11 de desembre de 2017 de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l’atenció precoç de l’alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017).
d) Resolució anual, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l’organització de l’atenció educativa domiciliària i hospitalària.
e) Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).

f) Resolució conjunta de 4 d’abril de 2023, de la directora general d’Inclusió Educativa i del director general de Centres Docents, per la qual es dicten instruccions per a la provisió i gestió de productes de suport per a l’alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres educatius de titularitat de la Generalitat (DOGV 9577, 18.04.2023).
g) Resolució anual del secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l’organització i funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris sostinguts amb fons públics que imparteixen ensenyaments de segon cicle d’Educació Infantil, Educació Primària i Educació Secundària Obligatòria.
h) Resolució anual del secretari autonòmic d’Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l’organització i funcionament dels centres d’Educació Especial sostinguts amb fons públics.
i) Resolució anual de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual s’autoritza i es regula el funcionament, d’unitats educatives terapèutiques / hospital de dia per a la resposta integral a l’alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.
j) Resolució de 20 d’abril de 2022, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l’organització del suport de fisioteràpia en l’àmbit educatiu (DOGV 9324, 25.04.2022).

2. L’equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor, ha de realitzar la detecció de les circumstàncies de vulnerabilitat de l’alumnat i de les barreres a la inclusió a partir de la informació obtinguda en el mateix centre o que faciliten les famílies o els representants legals, l’alumnat i les persones amb què es relaciona habitualment, i els serveis sanitaris, socials i altres agents mitjançant els procediments regulats per a la detecció, coordinació i intercanvi de dades.
3. La identificació de les necessitats específiques de suport educatiu correspon als departaments d’Orientació Educativa i Professional. Per a les mesures de resposta especificades en l’article 5 de l’Ordre 20/2019, és preceptiu que els departaments d’orientació educativa i professional realitzen una avaluació sociopsicopedagògica i emeten l’informe sociopsicopedagògic corresponent, que recull les conclusions del procediment d’avaluació sociopsicopedagògica, justifica la proposta de mesures de resposta i aporta les orientacions per a desenvolupar-les i per a elaborar, si escau, el Pla d’actuació personalitzat (PAP).

4. El contingut i procediment per a l’avaluació i desenvolupament del PAP, així com els supòsits en què s’ha d’elaborar, es concreten en el capítol III de l’Ordre 20/2019 (DOGV 8540, 03.05.2019), així com en la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021).

5. Les mesures de resposta educativa a la inclusió s’organitzen en quatre nivells de concreció, d’acord amb l’article 14 del Decret 104/2018, i les dimensions d’accés, aprenentatge i participació recollides en les línies generals d’actuació de l’article 4 del mateix decret. Els exemples de mesures de resposta de cada nivell estan disponibles en el web de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, en l’apartat de la Direcció General d’Inclusió Educativa: 
http://www.ceice.gva.es/va/web/inclusioeducativa.
6. El capítol IV de l’Ordre 20/2019 defineix les mesures de nivell III i IV i regula els criteris per a l’aplicació.

6.1. Les mesures que poden aplicar-se en Educació Secundària Obligatòria són les següents:
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.
b) Adequació personalitzada de les programacions d’aula.
c) Reforç pedagògic per a l’alumnat que té dificultats d’aprenentatge en àrees o matèries determinades, que ha promocionat amb àrees o matèries no superades del curs anterior, que roman un any més en el mateix curs o l’alumnat d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià que s’incorpora de manera transitòria en un curs inferior al que li correspon per edat.
d) Enriquiment curricular.
e) Actuacions i programes d’ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, per a l’alumnat nouvingut d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià.
f) Mesures per a l’alumnat esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit.
g) Mesures per a l’alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música i/o Dansa.
h) Adaptació curricular individual significativa (ACIS).
i) Programes personalitzats per a l’adquisició i ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla.
j) Programes de diversificació curricular de tercer i quart d’ESO (PDC).
k) Programa d’aula compartida (PAC).
l) Programes formatius de qualificació bàsica.
m) Permanència d’un any més en el mateix curs en els nivells establits reglamentàriament.
n) Flexibilització en l’escolarització per a l’alumnat d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià.
o) Pròrroga d’escolarització en l’ensenyament obligatori per a l’alumnat amb necessitats educatives especials.
p) Mesures personalitzades per a la participació.
q) Flexibilització en la durada de l’etapa per a l’alumnat amb altes capacitats intel·lectuals.

6.2. Les mesures que poden aplicar-se en el Batxillerat són les següents:
a) Accessibilitat personalitzada, amb mitjans comuns o amb mitjans específics o singulars.
b) Adequació personalitzada de les programacions.
c) Reforç pedagògic per a l’alumnat que té dificultats d’aprenentatge en àrees o matèries determinades, que ha promocionat amb àrees o matèries no superades del curs anterior, que roman un any més en el mateix curs o l’alumnat d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià que s’incorpora de manera transitòria en un curs inferior al que li correspon per edat.
d) Enriquiment curricular.
e) Actuacions i programes d’ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana, per a l’alumnat nouvingut d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià.
f) Mesures per a l’alumnat esportista d’alt nivell, d’alt rendiment o d’elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit.
g) Mesures per a l’alumnat que cursa ensenyaments professionals de Música i/o Dansa.
h) Exempcions de qualificació en Batxillerat.
i) Flexibilització en la durada de l’etapa del Batxillerat.
j) Mesures personalitzades per a la participació.
k) Flexibilització en la durada de l’etapa per a l’alumnat amb altes capacitats intel·lectuals.
7. Les situacions de compensació de desigualtats, els criteris d’escolarització i les mesures addicionals que poden aplicar-se amb aquest alumnat s’especifiquen en els articles 52, 53 i 54 de l’Ordre 20/2019.

8. Els criteris per a l’atenció educativa domiciliària i hospitalària són els establits en els articles 55, 56, 57, 58 i 59 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril, i en la resolució dictada a l’efecte per la direcció general amb competència en educació inclusiva.
9. Per a l’adequada atenció conjunta amb la Conselleria de Sanitat de l’alumnat amb problemes de salut mental, cal ajustar-se al que estableix la Resolució d’11 de desembre de 2017, de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per a la detecció i l’atenció precoç de l’alumnat que puga presentar un problema de salut mental (DOGV 8196, 22.12.2017), així com la resolució anual de la Direcció General d’Inclusió Educativa, per la qual s’autoritza i es regula el funcionament d’unitats educatives terapèutiques per a la resposta integral a l’alumnat amb necessitats educatives especials derivades de trastorns greus de salut mental.
10. Els criteris per a l’escolarització de l’alumnat amb necessitats educatives especials, així com el procediment per a determinar la modalitat d’escolarització i les condicions per a fer-la efectiva en els centres ordinaris, estan regulats en la secció primera del capítol VI de l’Ordre 20/2019, i en els apartats quart i cinqué de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021)

11. En els grups que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials es podrà aplicar una reducció de la ràtio màxima d’alumnat, en les condicions que s’especifiquen en l’article 47 de l’Ordre 20/2019. El tràmit requereix l’autorització per resolució de la persona titular de la direcció territorial d’Educació.

8.4. Alumnat nouvingut
1. L’escolarització de l’alumnat que s’incorpora de forma tardana al sistema educatiu espanyol s’ha de fer atenent a les seues circumstàncies, coneixements, edat i historial acadèmic.
2. Hi serà aplicable la normativa següent:
a) Article 9 de la Llei orgànica 2/2009, d’11 de desembre, de reforma de la Llei orgànica 4/2000, d’11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la integració social d’aquests (BOE 299, 12.12.2009).
b) Reial decret 557/2011, de 20 d’abril, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, després de la seua reforma per la Llei orgànica 2/2009 (BOE 103, 30.04.2011).
c) Article 22 del Reial decret 217/2022, de 29 de març, pel qual s’estableix l’ordenació i els ensenyaments mínims de l’Educació Secundària Obligatòria (BOE 76, 30.03.2022).
d) Resolució de 26 de febrer de 2003, de les direccions generals de Centres Docents i d’Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, per la qual es dicten instruccions per a l’aplicació de l’Ordre d’Educació, Cultura i Esports 3305/2002, de 16 de desembre, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d’educació no universitària (DOGV 4451, 03.03.2003).
e) Resolució de 9 de febrer de 2005, del director general d’Ensenyament, per la qual es dicten instruccions per a l’aplicació de la Llei orgànica 4/2000, d’11 de gener, i del Reial decret 2393/2004, de 30 de desembre, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social en el sistema educatiu (DOGV 4952, 23.02.2005).
f) Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l’acollida d’alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, en els centres educatius de la Comunitat Valenciana (DOGV 8314, 11.06.2018).
g) Instruccions de 16 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional, per les quals s’estableixen directrius envers diversos aspectes relacionats amb l’alumnat que s’incorpora al sistema educatiu espanyol procedent de centres de titularitat estrangera o sistemes educatius d’altres països: 
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions_centres_extrangers.
En termes generals, fins a l’any natural en què l’alumnat complisca els setze anys, s’actuarà d’acord amb la normativa d’escolarització vigent, els criteris generals d’admissió d’alumnat i l’edat de l’alumnat.

3. L’alumnat que s’incorpora tardanament a l’ensenyament obligatori, per vindre d’altres països o per qualsevol altre motiu, i que, per aquesta circumstància, presenta un desenvolupament competencial, degudament valorat amb els instruments adequats, inferior a dos o més cursos, prenent com a referència el currículum ordinari oficial corresponent a la seua edat, pot escolaritzar-se transitòriament en un curs inferior al que li corresponga, després d’haver considerat les adaptacions d’accés necessàries. Aquesta mesura de resposta té la consideració de nivell III i una vegada superades les barreres que han motivat l’adopció de la mesura, l’alumnat s’ha d’incorporar al curs que li correspon per edat. En tot cas, caldrà ajustar-se al que es disposa en l’article 31 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril.
4. Per a l’alumnat nouvingut que s’escolaritza per primera vegada en un centre educatiu ubicat a la Comunitat Valenciana, amb desconeixement de les llengües oficials, és aplicable el que disposa l’article 17 de l’Ordre 20/2019, de 30 d’abril. L’assessoria tècnica docent en matèria d’educació plurilingüe pot donar suport i assessorament en la implementació d’actuacions i programes d’ensenyament intensiu de les llengües oficials de la Comunitat Valenciana per a l’alumnat nouvingut d’incorporació tardana al sistema educatiu valencià.
5. L’alumnat estranger que s’haja incorporat tardanament a l’ensenyament bàsic i, en acabar-lo, haja aconseguit les competències bàsiques i els objectius de l’etapa obtindrà el títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria.
6. L’alumnat nouvingut estranger menor de díhuit anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa d’algun dels documents acreditatius que s’enumeren:
a) Targeta d’identitat d’estranger.
b) Certificat d’empadronament en un municipi de la Comunitat Valenciana.
c) Visat d’estudis, obtingut segons el procediment i amb els requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d’abril.
d) Passaport o document expedit pel país d’origen en què n’acredite la identitat.
7. L’alumnat nouvingut estranger major de díhuit anys podrà incorporar-se als ensenyaments postobligatoris no universitaris si disposa d’algun dels documents acreditatius que s’enumeren:
a) Targeta d’identitat d’estranger.
b) Visat d’estudis, obtingut segons el procediment i amb els requisits regulats en el Reial decret 557/2011, de 20 d’abril, o targeta d’estudiant estranger.
c) Passaport o document expedit pel país d’origen en què n’acredite la identitat.
8. A més dels requisits indicats anteriorment, per a formalitzar la matrícula també es requerirà que l’alumnat dispose d’una plaça escolar vacant en el centre educatiu en compliment de la normativa en matèria d’admissió d’alumnat, així com que complisca les condicions acadèmiques d’accés establides en la normativa vigent. En cas d’haver superat els estudis anteriors en un país estranger, haurà d’acreditar l’homologació dels títols o estudis anteriors d’acord amb la normativa vigent, això és, l’Ordre de 14 de març de 1988, per a l’aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d’educació no universitària (BOE 66, 17.03.1988), tenint en compte les modificacions donades per:

a) Ordre de 30 d’abril de 1996, per la qual s’adeqüen a la nova ordenació educativa determinats criteris en matèria d’homologació i convalidació de títols i estudis estrangers de nivells no universitaris i es fixa el règim d’equivalències amb els corresponents espanyols (BOE 112, 08.05.1996).
b) Ordre ECD/3305/2002, de 16 de desembre, per la qual es modifiquen les de 14 de març de 1988 i de 30 d’abril de 1996, per a l’aplicació del que disposa el Reial decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i convalidació de títols i estudis estrangers d’educació no universitària (BOE 311, 28.12.2002).
c) Instruccions de 16 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Formació Professional, per les quals s’estableixen directrius envers diversos aspectes relacionats amb l’alumnat que s’incorpora al sistema educatiu espanyol procedent de centres de titularitat estrangera o sistemes educatius d’altres països:
http://www.ceice.gva.es/documents/161863064/168012207/Instruccions_centres_extrangers.
9. Una vegada aplicat tot el que s’ha indicat en els apartats anteriors, en el cas que algun alumne o alumna es trobe en una situació acadèmica que puga considerar-se irregular o inadequada, el centre docent traslladarà els fets, amb la documentació de què dispose, a la Inspecció d’Educació. Si és el cas, la Inspecció d’Educació podrà proposar a la direcció general competent en matèria d’ordenació acadèmica una regularització de l’expedient acadèmic de l’alumnat, la qual resoldrà tenint en compte l’informe previ d’Inspecció d’Educació.

8.5. Esportistes d’alt nivell i d’alt rendiment, i esportistes d’elit i personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana
1. Els esportistes d’alt nivell i d’alt rendiment podran acollir-se a les mesures establides en l’article 9 del Reial decret 971/2007, de 13 de juliol, sobre esportistes d’alt nivell i alt rendiment (BOE 177, 25.07.2007), i també a les que estableix l’article 30 del Decret 107/2022, l’article 32 del Decret 108/2022 i els apartats 7.1.10 i 7.2.7 d’aquestes instruccions.

2. Els esportistes d’elit, el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana disposaran de les mesures de protecció i suport en relació amb l’accés i el seguiment dels seus estudis, en els termes establits en el capítol IV del Decret 39/2020, de 20 de març, del Consell, de mesures de suport a esportistes d’elit, i al personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana (DOGV 8784, 08.04.2020), així com en els establits en l’article 30 del Decret 107/2022, l’article 32 del Decret 108/2022 i els apartats 7.1.10 i 7.2.7 d’aquestes instruccions.
3. El procediment a seguir per a la sol·licitud de mesures ha d’ajustar-se al que dispose la normativa que regule els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
4. Segons el que estableix l’article 17 del Decret 40/2016, de 15 d’abril, del Consell, pel qual es regula l’admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016), modificat pel Decret 35/2020, de 13 de març, del Consell (DOGV 8774, 30.03.2020), i també modificat pel Decret 58/2021, de 30 d’abril (DOGV 9077, 06.05.2021), i pel Decret 21/2022, de 4 de març (DOGV 9304, 23.03.2022), així com el que estableix l’esmentat Decret 39/2020, de 20 de març, en la seua disposició final segona, l’alumnat esportista d’elit, d’alt nivell i d’alt rendiment així com el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana, tindrà preferència per a accedir al centre situat en la zona d’influència del lloc on realitze l’entrenament; així mateix, la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria educativa podrà determinar els centres d’Educació Secundària en què tindran prioritat en l’admissió l’alumnat que curse simultàniament ensenyaments d’Educació Secundària, ensenyaments reglats de Música o de Dansa i l’alumnat esportista d’alt nivell, d’alt rendiment i els esportistes d’elit, el personal tècnic, entrenador, arbitral i jutge d’elit de la Comunitat Valenciana.

9. Matrícula
1. S’haurà de tindre en compte el que s’estableix en l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7765, 21.04.2016), modificada per l’Ordre 5/2020, de 31 de març (DOGV 8778, 01.04.2020), i per l’Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022), i el que s’estableix en la Resolució de 7 de març de 2023, del director general de Centres Docents, per la qual s’estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2023– 2024 (DOGV 9552, 13.03.2023).
2. Els centres docents públics i privats concertats estan obligats a mantindre escolaritzat l’alumnat fins al final de l’ensenyament obligatori, excepte el canvi de centre produït per voluntat familiar o per aplicació de l’article 19.2. i) del Decret 195/2022, d’11 de novembre, del Consell, d’igualtat i convivència en el sistema educatiu valencià (DOGV 9471, 16.11.2022).
3. D’acord amb el Decret 40/2016, de 15 d’abril, del Consell, pel qual es regula l’admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016), modificat pel Decret 35/2020, de 13 de març (DOGV 8774, 30.03.2020), pel Decret 39/2020, de 20 de març (DOGV 8784, 08.04.2020), pel Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell (DOGV 9077, 06.05.2021), i pel Decret 21/2022, de 4 de març, del Consell (DOGV 9304, 23.03.2022), la matriculació de l’alumnat en un centre públic o privat concertat suposarà respectar el PEC i el caràcter propi, que haurà de respectar, al seu torn, els drets reconeguts a l’alumnat i a les seues famílies en les lleis i el que s’estableix en l’apartat 5 de l’article 2 de l’esmentat decret.
4. S’haurà de tindre en compte la modificació del Decret 40/2016 introduïda en la disposició final primera del Decret 58/2021, de 30 d’abril, del Consell, sobre jornada lectiva del personal docent i nombre màxim d’alumnat per unitat en centres docents no universitaris (DOGV 9077, 06.05.2021), respecte a les consideracions a tindre en compte amb l’alumnat nascut de part múltiple.
5. En els supòsits de no-convivència dels progenitors de l’alumnat per motius de separació, divorci, ruptura de parella de fet, o situació anàloga, en el procediment d’admissió i en el canvi de centre educatiu de l’alumnat en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen Educació Secundària Obligatòria de la Comunitat Valenciana, s’aplicarà la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d’ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant de diversos supòsits de no-convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues (DOGV 8490, 20.02.2019).
6. En els centres d’Ensenyament Secundari, l’accés a una modalitat de Batxillerat, a un cicle formatiu de Formació Professional, o a un Programa Formatiu de Qualificació Bàsica, requerirà la participació en el procés d’admissió, amb independència que l’alumnat estiga cursant altres ensenyaments, fins i tot no obligatoris, en el mateix centre.
7. L’alumnat d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat que promocione al curs següent ha de formalitzar la matrícula per al curs següent en el termini que s’establisca.

9.1. Documents de matrícula
1. Per a la formalització de la matrícula caldrà ajustar-se al que es disposa en l’Ordre 7/2016, de 19 d’abril, modificada per l’Ordre 5/2020, de 31 de març, i per l’Ordre 14/2022, de 24 de març (DOGV 9306, 25.03.2022), i en la Resolució de 7 de març de 2023, del director general de Centres Docents, per la qual s’estableix el calendari i es dicten instruccions respecte al procediment d’admissió de l’alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat per al curs 2023-2024.

L’alumnat admés al centre haurà d’aportar la següent documentació, bé mitjançant telematrícula (quan s’haja participat pel procés d’admissió) o bé de manera presencial:
a) En el cas de l’alumnat que es trasllade entre centres de la Comunitat Valenciana sostinguts amb fons públics, no serà necessari aportar la informació referent a l’acreditació del requisit d’edat ni l’acadèmic, que es traslladarà, d’ofici, mitjançant l’aplicació informàtica.

b) En el cas de l’alumnat que s’incorpore per primera vegada a centres de la Comunitat Valenciana, o procedisca de centres no sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana, per a la formalització de la matrícula, a més de la documentació acreditativa de les circumstàncies al·legades, ha d’aportar els següents documents:
– Llibre de família o certificat de la inscripció de naixement expedit pel registre civil. Aquesta documentació acreditarà el compliment del requisit d’edat establit per la Llei orgànica 2/2006, d’Educació.

– Certificat de baixa del centre anterior. En el certificat ha de constar la seua situació acadèmica, a l’efecte d’acreditar el compliment del requisit acadèmic exigit per l’ordenament jurídic vigent per al nivell educatiu i curs al qual pretén accedir.
Respecte al requisit acadèmic, sempre que no ho haja acreditat davant del centre en el moment de sol·licitar una plaça escolar:
– L’alumnat que s’incorpore a primer curs de Batxillerat, quan durant el curs 2022-2023 no haja cursat quart de l’ESO o no haja finalitzat un cicle de Formació Professional de Grau Mitjà o ho haja fet en un centre no sostingut amb fons públics de la Comunitat Valenciana o d’un sistema educatiu estranger, ha d’aportar un certificat del centre d’origen que acredite la superació dels ensenyaments que permeten l’accés a primer de Batxillerat, en què constarà, si escau, la nota mitjana obtinguda.

– L’alumnat que s’incorpore a segon curs de Batxillerat, independentment del centre en què haja cursat primer, ha d’aportar un certificat del centre d’origen que acredite la superació dels ensenyaments que permeten l’accés a segon de Batxillerat, en què constarà, si escau, la nota mitjana obtinguda.
2. L’alumnat ja no ha de presentar l’informe sanitari en els inicis i canvis d’etapa escolar en els processos de matriculació o canvi de centre, d’acord amb la modificació de l’article 59, sobre salut escolar, de la Llei 10/2014, de 29 de desembre, de la Generalitat, de Salut de la Comunitat Valenciana, efectuada per la Llei 7/2021, de 29 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d’organització de la Generalitat 2022 (DOGV 9246, 30.12.2021). No obstant això, també d’acord amb l’esmentada modificació, les persones progenitores o les persones tutores tindran la responsabilitat d’informar el centre educatiu en els casos en què la persona menor puga requerir una intervenció urgent en l’horari escolar, presente malalties que comporten modificacions en la dieta escolar o problemes de salut que requerisquen una adaptació curricular. En aquest cas, lliuraran una còpia de l’informe emés pel personal sanitari del seu Centre d’Atenció Primària i/o Especialitzada de referència on es recullen aquests aspectes.

3. Les dades relatives a l’alumnat matriculat han d’estar introduïdes completament, per part dels centres educatius, abans del 30 de setembre de 2023, d’acord amb l’article 55.2 de l’Ordre 7/2016. Per a això utilitzaran el sistema de gestió acadèmica i administrativa ITACA.
4. La matrícula de l’alumnat que no requereix procés d’admissió per canvi de curs, cicle, etapa o nivell educatiu, dins del mateix centre i fins a la finalització de l’educació bàsica, serà organitzada de manera pròpia per cada un dels centres docents, d’acord amb el principi d’autonomia en la gestió, sempre que no es conculque el dret a l’escolarització de l’alumnat en etapes obligatòries, dins dels terminis establits.

5. El centre al qual s’incorpore nou alumnat com a resultat del procediment d’admissió, sol·licitarà a l’alumnat o els seus representants legals que aporten la documentació acreditativa de les situacions al·legades, mitjançant una declaració responsable, que hagen sigut objecte de baremació i no hagen sigut verificades d’ofici, ni aportades telemàticament a través de l’apartat «Formalització de la matrícula» de la pàgina https://portal.edu.gva.es/telematricula/ o aportades al centre directament en el moment de la matrícula. D’acord amb l’article 43.3 de l’Ordre 7/2016, la falsedat en les dades aportades donarà lloc a l’anul·lació de la sol·licitud, de manera que l’alumne o alumna s’escolaritzarà en la forma prevista en l’article 51 de l’esmentada ordre.
6. En el moment de formalització de la matrícula, en cas que s’haja marcat la casella d’existència de no convivència dels progenitors, sense que hi haja limitació de la pàtria potestat, s’haurà d’aportar la signatura i consignar les dades del pare, mare, tutor o tutora diferent de la persona que va formular la sol·licitud de plaça, en el cas que no les haguera fet constar prèviament en la sol·licitud. En tot cas, s’actuarà conforme al que es disposa en l’apartat cinqué, «Admissió i matriculació», i sisé, «Baixa i canvi de centre», de la Resolució de 14 de febrer de 2019, de la Secretaria Autonòmica d’Educació i Investigació, per la qual es dicten instruccions per a aplicar-les als centres docents sostinguts amb fons públics d’ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana davant diversos supòsits de no convivència dels progenitors per motius de separació, divorci, nul·litat matrimonial, ruptura de parelles de fet o situacions anàlogues (DOGV 8490, 20.02.2019).

7. En el cas que en el moment de la matrícula no es puga aportar tota la documentació requerida, l’alumnat que curse ensenyaments obligatoris podrà efectuar la matrícula. No obstant això, haurà d’aportar la documentació requerida quan dispose d’aquesta per a la seua correcta escolarització.
8. L’alumnat d’ensenyaments postobligatoris que en el moment de la matrícula no puga aportar tota la documentació requerida pot efectuar la matrícula condicionada al posterior lliurament de l’esmentada documentació; a més, ha de fer efectiu en el moment de la matrícula el pagament de les taxes per serveis administratius derivats de l’activitat acadèmica de nivell no universitari.
9. L’alumnat procedent de sistemes educatius estrangers ha d’aportar la documentació necessària per a acreditar les seues dades personals i el compliment dels requisits d’edat i acadèmics suficients per a efectuar-ne la matrícula en un centre de la Comunitat Valenciana. En el cas d’ensenyaments obligatoris, s’hi aplicarà el que es preveu en el punt 8.

10. L’alumnat estranger, menor o major de 18 anys, per a formalitzar la matrícula, podrà acreditar-ne la identitat mitjançant qualsevol dels següents documents: targeta d’identitat d’estranger o NIE, visat d’estudis, passaport o document expedit pel seu país d’origen que n’acredite la identitat.
11. En relació amb l’assegurança escolar:
L’alumnat espanyol o estranger, que residisca legalment a Espanya, que curse estudis oficials des de tercer curs de l’ESO, o equivalent segons l’actual sistema educatiu, i fins al curs escolar en què complisca els 28 anys, serà beneficiari de l’assegurança escolar obligatòria, segons la Llei de 17 de juliol de 1953, sobre l’establiment de l’assegurança escolar a Espanya (BOE 199, 18.07.1953).
El procediment de tramitació de l’assegurança escolar per part dels centres docents sostinguts amb fons públics està establit en les instruccions de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de data 28 d’octubre de 2019.
L’alumnat que curse els ensenyaments professionals de Música o de Dansa en conservatoris de Música o de Dansa i que, al mateix temps, curse tercer o quart d’Educació Secundària Obligatòria o Batxillerat, es considerarà inclòs en el camp d’aplicació de l’assegurança escolar, sense que per a això siga necessari l’abonament d’una nova quota, ja que, d’acord amb l’article 60.4 del Reglament general sobre cotització i liquidació d’altres drets de la Seguretat Social, aprovat pel Reial decret 2064/1995, de 22 de desembre (BOE 22, 25.01.1996), l’obligació de cotitzar l’assegurança escolar és única per estudiant i curs acadèmic, encara que l’estudiant estiga matriculat en diversos centres.

12. D’acord amb el contingut de l’apartat 4.9.5 de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d’Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats (DOGV 9245, 29.12.2021), els centres educatius amb personal de l’orientació que, pertanyent a una a agrupació de zona, haja realitzat valoracions o deteccions d’algun tipus de necessitat d’alumnat de nova incorporació al sistema, traslladaran la documentació complementària als centres educatius on aquest alumnat s’haja matriculat a petició d’aquests. Fins aquest moment, la custòdia de la documentació correspondrà a la secretaria del centre educatiu de la persona orientadora que ha realitzat la valoració.

13. D’acord amb l’article 3.1 del Decret 40/2016, de 15 d’abril, del Consell, pel qual es regula l’admissió en els centres docents públics i privats concertats que imparteixen ensenyances d’Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat (DOGV 7762, 18.04.2016) sobre els principis bàsics:
– Els centres docents públics i privats concertats, en cap cas podran percebre quantitats de les famílies per rebre les ensenyances de caràcter gratuït, ni exigir aportacions en concepte de matrícula o per reserva de plaça.
– Tampoc podran imposar a les famílies l’obligació de fer aportacions a fundacions o associacions.
– No es podrà exigir l’adquisició de material o equipament escolar en establiments determinats, ni la utilització de serveis obligatoris, associats a les ensenyances, que requerisquen aportacions econòmiques per part de les famílies de l’alumnat.
– Queden excloses d’aquesta gratuïtat les activitats extraescolars, les complementàries, i els serveis escolars, que en tot cas tindran caràcter voluntari. No obstant això, les activitats complementàries que es consideren necessàries per al desenvolupament del currículum hauran de programar-se i realitzar-se de forma que no suposen discriminació per motius econòmics, tal i com estableix l’article 88 de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d’Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre.

9.2. NIA
1. L’Ordre de 29 d’abril de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula el número d’identificació de l’alumnat de la Comunitat Valenciana (NIA), (DOGV 6026, 02.06.2009), regula l’assignació d’un NIA a cada alumne i alumna, per a facilitar la gestió dels processos referents a la documentació de l’alumnat al llarg de la seua vida escolar.

2. El NIA l’assigna la conselleria competent en matèria d’educació, per a la qual cosa seguirà el procediment indicat en l’article 4 de l’Ordre de 29 d’abril de 2009, i es farà constar en tota la documentació oficial en què es necessite identificar un alumne o alumna.
3. Els centres docents emetran per a cada alumna i alumne una targeta que servirà com a document acreditatiu del número d’identificació de l’alumnat.

9.3. Trasllat de matrícula
L’informe personal per trasllat té com a fi garantir la continuïtat del procés d’aprenentatge de l’alumnat que es trasllade a un altre centre sense haver conclòs un determinat curs.
Quan un alumne o alumna es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d’Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, cal ajustar-se al que ha disposat la conselleria competent en matèria d’educació i al que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.
1. Trasllat de centre dins de l’Estat espanyol.
a) Quan l’alumna o l’alumne es trasllade de centre per a prosseguir els seus estudis d’Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, el centre d’origen expedirà els documents següents:
– Un certificat acadèmic que li permeta matricular-se en el nou centre. Quan el trasllat s’efectue sense haver conclòs qualsevol dels cursos, s’ha d’acompanyar aquest certificat amb l’informe personal per trasllat a què es refereix l’article 48 del Decret 107/2022, de 5 d’agost, per als cursos de l’ESO, l’article 58 del Decret 108/2022, de 5 d’agost, per als cursos de Batxillerat, i el que s’estableix al respecte sobre els documents oficials d’avaluació i els aspectes de l’ordenació general de l’Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat.

– El centre d’origen remetrà al de destinació, de forma immediata i a petició d’aquest, el corresponent historial acadèmic de l’Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, i farà constar en la diligència corresponent que les dades que conté concorden amb l’expedient que guarda el centre.
b) El centre receptor es farà càrrec de la custòdia de l’historial acadèmic de l’Educació Secundària Obligatòria o de Batxillerat, i obrirà el corresponent expedient acadèmic, al qual traslladarà les dades de l’informe personal per trasllat.
c) La matriculació adquirirà caràcter definitiu una vegada rebut l’historial acadèmic degudament emplenat.
d) En el cas de trasllat des d’una comunitat autònoma amb llengua pròpia cooficial amb el castellà a un centre de la Comunitat Valenciana, les qualificacions obtingudes en aquesta matèria tindran la mateixa validesa, a efectes acadèmics, que les restants matèries del currículum; no obstant això, si la qualificació de l’esmentada matèria ha sigut negativa, no es computarà com a pendent ni tindrà efectes acadèmics.
e) Quan els documents bàsics d’avaluació hagen de produir efectes fora de la Comunitat Valenciana, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE 236, 02.10.2015).

2. Trasllat de centre a un sistema educatiu estranger.
a) Quan l’alumna o l’alumne s’incorpore a un centre estranger a Espanya o en l’exterior que no impartisca ensenyaments del sistema educatiu espanyol, no s’hi traslladarà l’historial acadèmic.
b) Per a facilitar la incorporació als ensenyaments equivalents del sistema educatiu estranger de què es tracte, el centre d’origen emetrà un certificat acadèmic de l’alumnat. L’historial acadèmic continuarà custodiat per l’últim centre en què l’alumnat va estar matriculat en previsió de la possible reincorporació futura als ensenyaments del sistema educatiu espanyol, en el mateix centre o en un altre, al qual es traslladarà llavors, o fins al lliurament a l’alumnat després de la conclusió dels estudis estrangers equivalents a l’Educació Secundària Obligatòria o al Batxillerat.
c) El certificat acadèmic s’ha d’ajustar al que dispose la normativa que regula els procediments derivats dels decrets 107/2022 i 108/2022.

3. Trasllat de centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre amb sistema educatiu valencià.
Quan un alumne o alumna es trasllade des d’un centre amb sistema educatiu estranger a un altre centre del sistema educatiu valencià, caldrà tindre en compte aquestes qüestions:
a) Escolarització en l’etapa d’Educació Secundària Obligatòria.
Per a realitzar estudis en qualsevol curs de l’Educació Secundària Obligatòria, l’escolarització d’aquest alumnat es realitzarà atenent l’edat, les circumstàncies, els coneixements i el seu historial acadèmic.

b) Homologació del títol d’Educació Secundària Obligatòria.
En el cas d’haver finalitzat els estudis corresponents de l’Educació Secundària Obligatòria en un sistema educatiu estranger, caldrà sol·licitar a la delegació o a la subdelegació del Govern l’homologació del títol d’Educació Secundària Obligatòria a fi de poder continuar els estudis postobligatoris no universitaris.
Per al càlcul de la qualificació final d’etapa per a l’alumnat que participa en un procés d’admissió, cal ajustar-se al que s’indica en la Resolució de 23 de març de 2018, de la Secretaria d’Estat d’Educació, Formació Professional i Universitats, per la qual s’estableixen les instruccions per al càlcul de la qualificació final que ha de figurar en les credencials de convalidació per 1r de Batxillerat i d’homologació de títols estrangers al títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria i al de Batxillerat espanyol:

b.1) S’ha d’aportar el certificat acreditatiu dels quatre cursos realitzats equivalents a l’etapa d’Educació Secundària Obligatòria del sistema educatiu espanyol, en el qual consten les matèries cursades, les qualificacions obtingudes i els anys acadèmics en els quals es van realitzar els cursos respectius.
b.2) Quan el sol·licitant de l’homologació haja realitzat algun dels cursos en el sistema educatiu espanyol, haurà d’aportar el certificat acadèmic amb les qualificacions d’aquests per al càlcul de la qualificació final.
b.3) Quan el sol·licitant no aporte la documentació necessària per al seu càlcul, la qualificació final que figurarà en la credencial d’homologació al títol de Graduat o Graduada en Educació Secundària Obligatòria serà 5,00. Aquesta qualificació s’aplicarà per a cada curs el certificat del qual no s’aporte. No es calcularà la qualificació final una vegada expedida la credencial, ni fins i tot en el cas que s’aporte un certificat amb posterioritat.
b.4) En cap cas se certificarà la qualificació final obtinguda pel sol·licitant amb anterioritat a haver-se formulat proposta favorable a l’homologació o convalidació.
En el cas que el procediment d’homologació no haja conclòs i l’alumne o alumna participe en un procés d’admissió, pot aportar el volant d’inscripció condicional segellat pel registre on haja presentat la sol·licitud d’homologació. En aquest cas, la qualificació final d’etapa provisional serà un 5,00. Una vegada se li expedisca la credencial d’homologació, l’alumne o alumna podrà presentar la qualificació final d’etapa emesa.
c) Homologació del primer curs de Batxillerat.
Per a realitzar estudis en el segon curs de Batxillerat, s’haurà de sol·licitar a la delegació o a la subdelegació del Govern l’homologació del primer curs de Batxillerat, amb la nota mitjana corresponent a aquest curs.

9.4. Anul·lació de matrícula en Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat
1. L’alumnat d’Educació Secundària Obligatòria que tinga complits els setze anys en el moment de la matrícula, o els complisca en aquest any, podrà sol·licitar al director o directora del centre docent on estiga matriculat l’anul·lació de la matrícula corresponent.
2. La permanència en el Batxillerat ocupant un lloc escolar en règim ordinari diürn serà de quatre anys acadèmics, com a màxim, de conformitat amb l’article 5 del Decret 108/2022, de 5 d’agost.

3. Amb la finalitat de no exhaurir el nombre d’anys durant els quals es pot romandre cursant Batxillerat en règim ordinari, l’alumnat podrà sol·licitar a la direcció del centre docent on estiga matriculat l’anul·lació de la matrícula corresponent, d’acord amb allò establit en l’article 49 del Decret 108/2022.

10. Centres de pràctiques i estudiants ERASMUS1. La participació dels centres i del professorat en la formació pedagògica i didàctica dels estudiants del màster que habilita per a la professió de professor o professora d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d’Idiomes, es realitzarà segons el que estableix l’Ordre de 30 de setembre de 2009, de la Conselleria d’Educació, per la qual es regula la convocatòria i el procediment per a la selecció de centres de pràctiques i s’estableixen orientacions per al desenvolupament del pràcticum dels títols oficials de màster que habiliten per a l’exercici de les professions de professor d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d’Idiomes (DOGV 6123, 15.10.2009).
2. Els centres també podran acollir estudiants universitaris estrangers en pràctiques a través del Programa Erasmus+. L’acollida d’aquest alumnat es regula en la Resolució de 20 de febrer de 2017, de la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, per la qual s’aproven les instruccions d’acollida d’estudiants d’educació superior Erasmus+ per a la realització de pràctiques en centres educatius valencians (DOGV 7987, 24.02.2017).
3. També es podrà incorporar alumnat de pràctiques de cicles formatius (TIS, TASOCT, etc.) o de graus o postgraus que tinguen vinculació amb la intervenció socioeducativa, com treball social, educació social, teràpia ocupacional, etc.

11. ITACA. Tecnologies de la informació i la comunicació i protecció de dades personals
11.1. Normativa que s’ha de preveure en matèria de l’ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació i la protecció en el tractament de les dades personals
1. Caldrà ajustar-se al que disposa la legislació en la matèria i en les instruccions de servei que dicte la direcció general amb competències en tecnologies de la informació i de la comunicació, i específicament en la normativa següent:
a) Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d’abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (conegut per Reglament general de protecció de dades, RGPD), (DOUE L119/1, 04.05.2016).
b) Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals (BOE 294, 06.12.2018).
c) Reial decret 1720/2007, de 21 de desembre, pel qual s’aprova el Reglament de desplegament de la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal (BOE 17, 19.01.2008), en aquells apartats que es mantenen vigents.
d) Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d’Hisenda i Administració Pública, per la qual s’estableixen les normes sobre l’ús segur de mitjans tecnològics en l’Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).
e) Resolució de 26 de juny de 2013, de la Direcció General de Centres i Personal Docent, de la Direcció General de Formació Professional i Ensenyaments de Règim Especial i de la Direcció General de Tecnologies de la Informació, per la qual s’estableix el procediment i el calendari d’inventari i certificació de les aplicacions i l’equipament informàtic existents en els centres educatius dependents de la Generalitat (DOGV 7056, 28.06.2013).
f) Resolució de 28 de juny de 2018, de la Sotssecretaria de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions per al compliment de la normativa de protecció de dades en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat (DOGV 8436, 03.12.2018).
g) Carta informativa de 30 d’abril de 2021, de la Sotssecretaria de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport i el director general de Centres Docents, sobre el nou apartat en la web https://ceice.gva.es/va/, dedicat a la protecció de dades en els centres educatius públics GVA, i necessitat de publicar els Registres d’activitats de tractament (RAT) dels centres: 
https://ceice.gva.es/documents/161634279/172734302/ZCarta+Informativa+nou+apartat+Protecci%C3%B3%20de+Dades+i+RAT+centres+educatius+p%C3%BAblics+GVA/79e037bf-fd72-433c-be8e-17295a12e975
Els centres públics dependents de la Generalitat han de crear, dins de les seues pàgines web, un apartat anomenat «Protecció de Dades» amb la relació dels RAT que són aplicables a cada centre i enllaçar a l’URL: 
http://www.ceice.gva.es/va/web/educacion/proteccio-de-dades-en-centres-educatius-publics-gva.
2. Qualsevol normativa que haja de ser complida pels centres docents en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions, com a conseqüència de l’exercici de les competències atribuïdes per l’article 15 del Decret 171/2020, de 30 d’octubre, del Consell, d’aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic (DOGV 8959, 24.11.2020), a la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions o per l’Agència per a la Digitalització i la Ciberseguretat (ADiC), creada per la Llei 8/2022, de 29 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d’organització de la Generalitat (DOGV 9501, 30.12.2022), serà disposada en la web: 
https://dgtic.gva.es/va/normativa.

11.2. ITACA
1. El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d’educació, a través del sistema d’informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011), regula aquest sistema d’informació, com a instrument per a la gestió i la comunicació de les dades i dels documents necessaris per al funcionament adequat del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.

2. El sistema d’informació ITACA té com a finalitat la consecució d’una gestió integrada dels procediments administratius i acadèmics del sistema educatiu de la Comunitat Valenciana.
3. Tots els centres d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat tenen l’obligació de comunicar a la conselleria competent en matèria d’educació, en el termini establit en la normativa vigent i mitjançant el sistema ITACA, la informació requerida en l’esmentat Decret 51/2011.

4. Per a l’ús segur dels mitjans tecnològics en l’Administració de la Generalitat se seguiran les normes disposades en l’Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d’Hisenda i Administració Pública (DOGV 7169, 10.12.2013).

11.3. Ús de plataformes informàtiques en els centres educatius públics de titularitat de la Generalitat
1. La Generalitat Valenciana, a través de la direcció general competent en matèria de tecnologies de la informació i de les comunicacions disposarà les plataformes, serveis amb caràcter instrumental (identitat digital, correu electrònic corporatiu, programari d’oficina, de videoconferència, de treball col·laboratiu, etc.) i, en general, les eines més adients per al seu ús als centres educatius de titularitat de la Generalitat, segons l’Ordre 19/2013, de 3 de desembre, de la Conselleria d’Hisenda i Administració Pública, per la qual s’estableixen les normes sobre l’ús segur de mitjans tecnològics en l’Administració de la Generalitat (DOGV 7169, 10.12.2013).
La Conselleria d’Educació, Cultura i Esport posa a disposició dels centres educatius un sistema de comunicació entre el centre i l’equip docent amb l’alumnat i les persones progenitores i/o persones tutores legals, mitjançant les plataformes ITACA-Web Família, Mòdul Docent i Secretaria Digital.
El projecte «Centre Digital Col·laboratiu» de la Generalitat Valenciana incorpora totes les plataformes autoritzades que hagen de ser d’ús tant per a l’alumnat com per al professorat i per les persones progenitores i/o persones tutores legals de l’alumnat.
Per tant, com a norma general, hauran d’emprar-se les eines que la conselleria competent en matèria d’educació pose a disposició dels centres. A més, l’article 5.4 de l’esmentada Ordre 19/2013 estableix que qualsevol externalització del tractament requereix la subscripció d’un contracte exprés entre la conselleria competent en matèria d’educació, com a responsable del tractament, i l’empresa responsable de la prestació del servei, com a encarregada del tractament, que en aquest cas serien les empreses propietàries d’aquestes plataformes. L’obligatorietat d’aquest «contracte per encàrrec», així com les seues condicions, es troba especialment especificada en l’article 28 del Reglament general de protecció de dades (RGPD).
Segons l’Ordre 19/2013 i la Resolució de 28 de juny de 2018, queda prohibit transmetre o allotjar informació pròpia de l’Administració de la Generalitat en sistemes d’informació externs (com és el cas dels serveis en núvol o on cloud), llevat que hi haja una autorització expressa de la conselleria competent en matèria d’educació després de l’anàlisi dels riscos associats a aquesta externalització, en especial sobre els aspectes següents:
– les comunicacions han de xifrar les dades d’extrem a extrem;
– la ubicació de les dades ha d’estar en l’Espai Econòmic Europeu;

– s’ha de comprovar el compromís, a través de les seues polítiques, de no realitzar un perfilat o analítica amb les dades emmagatzemades;
– no s’ha de permetre fer ús de les dades, ni tan sols anonimitzades, per a finalitats diferents d’aquelles directament relacionades amb la prestació del servei.
2. No requereix autorització l’ús de xarxes socials o la missatgeria instantània per a l’exercici de les competències en matèria d’educació, sempre que no tracten ni difonguen informació que es puga relacionar amb una persona física identificada o identificable a través del seu nom i cognoms, imatge, veu, correu electrònic, codis d’identificació, qualificacions o opinions.
No obstant això:
a) Quan la finalitat siga informativa, es triaran les configuracions unidireccionals, amb selecció de les persones destinatàries, respectant la seua privacitat i la voluntat explícita de recepció dels missatges.
b) Quan la finalitat siga col·laborativa per al desenvolupament curricular o de funcions docents, es triarà l’opció que respecte la privacitat i l’entorn tancat d’ús, evitant la possibilitat d’agregar a persones sense el seu consentiment.
c) Està expressament desautoritzat l’ús de xarxes socials i la missatgeria instantània que incloga qualsevol tipus de publicitat, o que puga ser utilitzat per a una finalitat diferent de la comunicació mateixa.
d) Quan s’utilitzen aquests mitjans, els centres educatius han d’informar les famílies i l’alumnat major de 14 anys sobre l’ús segur de les xarxes socials i la missatgeria instantània, dels drets i les obligacions dels intervinents, així com de l’exempció de responsabilitat de la Generalitat per l’ús d’aquestes eines.
3. Per a qualsevol altra finalitat en l’ús de les xarxes socials o la missatgeria instantània en l’àmbit educatiu, l’esmentada Resolució de 28 de juny de 2018 indica que la publicació de dades personals en xarxes socials per part dels centres educatius requereix disposar del consentiment inequívoc de les persones implicades, a les quals caldrà informar prèviament de manera clara de les dades que es publicaran, en quines xarxes socials, amb quina finalitat, qui pot accedir a les dades, així com de la possibilitat d’exercir els seus drets d’accés, rectificació, oposició, supressió («dret a l’oblit»), limitació del tractament, portabilitat i de no ser objecte de decisions individualitzades, així com el dret a la retirada del consentiment prèviament atorgat. La llengua de comunicació amb les famílies en les xarxes socials utilitzades s’adaptarà a allò que incloga el Pla de normalització lingüística del centre.

4. Qualsevol tractament de dades de caràcter personal ha de complir amb el que es preveu en la normativa vigent en la matèria i, en particular, amb les obligacions d’informació a les persones afectades pels tractaments i transparència sobre aquestes. A més, han de cenyir-se a les finalitats específiques previstes en la seua creació i han d’haver sigut publicades en els registres d’activitats de tractament corresponents (RAT). Es pot prendre com a referència el procediment utilitzat per la mateixa conselleria, o es poden adaptar els models que calguen d’entre els que es troben en l’URL: 
https://ceice.gva.es/va/registre-de-tractament-de-dades.  
L’òrgan d’informació i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció de dades és la Delegació de Protecció de Dades (https://participacio.gva.es/va/web/delegacion-de-proteccion-de-datos-gva), a qui es poden dirigir les persones interessades pel que respecta a totes les qüestions relatives al tractament de les seues dades personals i a l’exercici dels seus drets a l’empara del Reglament general de protecció de dades. Quant a la forma d’exercir els drets, es pot consultar més informació al següent enllaç: 
www.gva.es/va/inicio/procedimientos?id_proc=19970.
5. Els tractaments de dades personals mitjançant aplicacions informàtiques mòbils, conegudes com a apps, han d’incloure’s en la política de seguretat del centre, com a mínim amb les mateixes garanties que qualsevol altre tractament, tal com indica l’informe sobre la utilització per part de professorat i alumnat d’aplicacions que emmagatzemen dades en el núvol amb sistemes aliens a les plataformes educatives, publicat per l’Agència Espanyola de Protecció de Dades 
(https://www.aepd.es/media/guias/guia-orientaciones-apps-datos-alumnos.pdf).
Tal com indica aquest informe, les aplicacions que contenen més dades personals de l’alumnat són els quaderns de notes del personal docent, que contenen el seu progrés i les seues qualificacions. Per tant, qualsevol aplicació que incloga la identificació de l’alumne/a pot portar a l’elaboració de perfils segons les funcionalitats i la tipologia de les dades recopilades. Amb els hàbits de navegació, juntament amb les dades d’altres persones usuàries amb els quals contacta i el seu comportament educatiu, es poden crear perfils de la persona usuària susceptibles de ser tractats sense el consentiment d’aquesta, amb l’excusa de la millora del funcionament del servei. Les persones usuàries es poden classificar fàcilment segons la seua activitat, en funció de les accions que realitzen, o fins i tot del temps que tarden a realitzar-les. Cal tindre en compte que les aplicacions d’instal·lació no assistida en dispositius mòbils intel·ligents són capaces d’accedir a gran quantitat de dades de caràcter personal emmagatzemades en el mateix dispositiu, com ara el número d’identificació del terminal, l’agenda de contactes, imatges o vídeos. A més, aquestes aplicacions poden accedir als sensors del dispositiu i permeten obtindre la ubicació geogràfica, capturar fotos, vídeo o so.
Per tot això, només podran ser utilitzades les aplicacions o les plataformes informàtiques per al desenvolupament curricular de les diferents assignatures, matèries, mòduls o àmbits quan:
a) Usen dades anònimes, és a dir, quan només tracten un conjunt de dades que no guarden relació amb persones físiques identificades o identificables.
b) Usen dades pseudonimitzades, i en aquest cas ha d’existir una aplicació que correlacione un codi d’identificació amb les dades personals de l’alumnat o el professorat i que només conega el professorat del centre educatiu, que complirà la política de privacitat i els termes d’ús i les condicions de seguretat i privacitat següents:

– Hauran de fer constar que no es realitzarà cap activitat de reidentificació.
– No han de tractar, ni difondre, dades personals pels quals es poguera fer identificable de manera singular qualsevol alumne o alumna per tercers aliens al centre educatiu, a través dels seus noms i cognoms, el correu electrònic, la imatge, la veu, les dades biomètriques, les qualificacions, opinions o qualsevol codi d’identificació, ni situació familiar o qualsevol altra dada que puga comprometre la intimitat de l’alumnat usuari.
– Hauran de ser explícites les limitacions d’ús de les dades a les finalitats del servei oferit.
– Haurà de constar el període de conservació i les garanties tècniques i organitzatives disposades a aquest efecte d’impedir la materialització de bretxes de dades personals, tant sobre el conjunt pseudonimitzat com de la informació addicional.
6. Cap aplicació o plataforma podrà oferir publicitat a l’alumnat, ni reclams ni pagaments a aplicacions de tercers.
7. Les direccions dels centres hauran de realitzar l’anàlisi dels riscos per a la seua implementació en el context de cada centre educatiu de manera prèvia a la incorporació i l’ús d’una aplicació o plataforma que complisca els requisits anteriors, i haurà de comprovar que està dins de les polítiques de privacitat i els termes d’ús de les aplicacions:

– La identitat i l’adreça de la persona jurídica o física responsable.

– La descripció de les finalitats per a les quals seran utilitzades les dades.
– La impossibilitat de realitzar perfils de l’alumnat o l’analítica amb les dades emmagatzemades, més enllà dels necessaris per a la millora de la seua funcionalitat.
– Els possibles accessos que realitza l’aplicació a altres dades emmagatzemades en els dispositius que executen les aplicacions informàtiques o als seus sensors.
– Les possibles comunicacions de dades a tercers i la seua identitat, així com la finalitat per la qual se cedeixen.
– La ubicació de les dades i els períodes de conservació.
8. El Pla Digital de cada centre incorporarà per a cada curs la relació d’aplicacions o les plataformes informàtiques, juntament amb la anàlisi de riscos, si és el cas, a utilitzar per al desenvolupament curricular de les assignatures, matèries, mòduls o àmbits.
11.4. Identitat digital de l’alumnat, del personal docent i del personal no docent d’atenció educativa
En el marc establit per la proposta de modificació de 3 de juny de 2021 (Document SEC (2021) – 228 final) del Reglament UE 910/2014 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la identificació electrònica i els serveis de confiança per a les transaccions electròniques en el mercat interior, la identitat digital de l’alumnat, del personal docent i del personal no docent d’atenció educativa, estarà constituïda pels següents elements:
a) Els elements registrals que consten en el sistema ITACA, regulat per Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d’educació, a través del sistema d’informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyaments reglats no universitaris (DOGV 6522, 17.05.2011).
b) Els elements registrals que consten en el sistema EDEN, regulat per Ordre 5/2021, de 12 de febrer, de la Conselleria d’Educació, Cultura i Esport, per la qual es regulen el contingut, ús i accés a l’expedient docent electrònic normalitzat (DOGV 9022, 17.02.2021).

c) La identificació electrònica per a l’accés a les xarxes i portals educatius, mitjançant el sistema que determine la direcció general competent en matèria de seguretat de la informació, autorització i control de les tecnologies de la informació i les telecomunicacions en l’àmbit de la Generalitat.

CONSIDERACIONS FINALS

1. L’annex d’aquesta resolució serà aplicable per al curs acadèmic 2023-2024, en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que, degudament autoritzats, impartisquen ensenyaments d’Educació Secundària Obligatòria i de Batxillerat. Als centres privats concertats no serà aplicable el contingut de l’apartat 2, els subapartats 3.3.7, 3.3.9, 3.3.12, 3.3.13, 3.3.14, 4.2.1.5.b i 4.2.1.5.c, 4.2.1.9, l’apartat 6 i el subapartat 11.3. La resta d’apartats sí que es consideren aplicables als centres privats concertats perquè es tracta d’aspectes generals que, si bé no són prescriptius, sí que poden considerar-se com a orientatius per a l’organització, però sempre que no s’oposen al que estableix la normativa específica de rang superior aplicable. En aquest sentit, les referències en els apartats 1.3.2 i 3.2.2, a l’aprovació del PEC i de les normes d’organització i funcionament del centre pel consell escolar s’han d’entendre referides a l’entitat titular del centre concertat.

2. La direcció de cada centre educatiu complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.

3. La Inspecció d’Educació vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució.
4. Les direccions territorials competents en matèria d’educació resoldran, en l’àmbit de la seua competència, els problemes que sorgisquen de l’aplicació d’aquesta resolució.